158 



Schuretskaja också öfverensstämmer. Deremot finnes den 

 allmänt uti barrskogsregionen i sydvestra delen af lialfön 

 (Shg och Mlmhg) samt likaså uti hela det inre af finska 

 lappmarken mycket allmänt, i Enare och Utsjoki fMahnJ, 

 Muonioniska och Enontekis (Sög & Pn). Detsamma är 

 fallet i öfriga nordliga delar af landet, vid Torneå, Kemi (i 

 flock ännu den 12 juni 1856), Uleåborg (M. v. W., Br. Nyl), 

 i Pudasjärvi (Brdr)^ Kajana (Mgrn), Sotkamo (Aschan) samt 

 mellan Wasa och Gamla Karleby (Äkenius) och i Kankaan- 

 pää (Sandberg). Till Kuopiotrakten anländer den i senare 

 hälften af april eller början af maj och flyttar derifrån 

 i slutet af augusti (J. v. W.J; i juni månad har dess bo 

 ofta anträffats i Suonenjoki k:ll, äfvensom i lisalmi (Aschan). 

 På alla lämpliga ställen häckar den i norra Karelen (Nordm.); 

 i trakten af Nyslott finnes den om våren mycket allmänt, 

 men häckar sällan (Kerimäki, Lindforss); Tengström har 

 funnit den kläckande vid Kexholm; norr om Ladoga är den 

 icke allmän (Bachn.) och Sahlherg träffade den i ryska 

 Karelen. Uti Birkkala fanns den talrikt i juli 1870 enl. 

 ing. v. Knorring och vid Helsingfors förekommer den höst 

 och vår, samt kläckte fordom talrikt omkring vattensamlin- 

 garne i det s. k. Gloet (M. v. W.)\ något längre bort 

 har Aschan anträffat den, möjligtvis kläckande, vid Ämans- 

 träsket bakom Fredriksberg. I Yläne (J. Shlhg) och Uskela 

 (E. J. Bonsd.) är den allmän och häckar; från Åland om- 

 nämnes den af Bergstrand. 



Grönbenta snäppan vistas å till en del vattendränkta, 

 tufviga kärrängar, såväl i närheten af, som aflägset från be- 

 bodda ställen, samt på glest skogbeväxta, våta kärr med 

 tufvor och stubbar (J. v. W.). Äfven denna fogel nickar med 

 hufvudet och halsen samt observerar stillastående det den 

 anser misstänkligt, hvarefter den pilsnabbt flyger upp i sned 



