248 



i Asien uti södra Sibirien. Vintern tillbringar arten i stort 

 antal i Afrika, äfvensom i södra Asien. — Inom Skandinavien 

 finnes den i södra Norge och på Oland häckande, men för 

 en tid sedan förekom den äfven på Gotland ; den finnes också 

 på Ösel och vid Liflands kust. '^) 



Egentligen tillhör den ej mer vårt nordiska land, men 

 upptages dock här, emedan vi hafva några, om ock osäkra 

 uppgifter om dess förekomst. — I sin förteckning öfver 

 Ålands foglar anför Bergstrand den såsom funnen i Lemland, 

 den sydligaste af Ålands socknar, men säger ej om uppgiften 

 grundar sig på egen observation eller någon mer eller mindre 

 tillförlitlig utsaga. Framl. statsrådet Ä. v. Nordmann säger 

 uti sin sons förteckning, att efter den beskrifning, som hr 

 Ekehom gifvit honom på en uti (Nyländska) skärgården ob- 

 serverad fogel, det ej kunnat vara någon annan än denna art. 

 Uti zoologiska museum har skärgårdsfolk äfven någon gång 

 påstått sig hafva igenkänt fogeln. Det är sålunda ej osan- 

 nolikt, att arten verkeligen ibland förekommit uti vår yttre 

 skärgård, om ock såsom en sällsynt främling. 



Fjerde familjen: Tranor, Gruidae (se sid 64). 



Näbben stark., af Imfvudets längd eller längre; näsbor- 

 rarne belägna mot midten af näbben^ öppna; benen 

 långa och starka med medelmåttiga tår^ förenade vid 

 basen genom en hud^ baktån kort^ högtsittande^ klorna 

 spetsiga och krökta^ på intån störst; vin garn e långa., 

 rundade] stjerten består af 12 pennor. 

 Den sista familjen af de snäppartade vadarne bildas af 

 tranorna. De äro till kroppen de största vadare och på- 

 minna äfven eljest om de storväxta, starknäbbade foglarne i 



*) Russow, Dorpater Sitzungsberichte, 1S70 sid. 154 ocli 163. 



