253 



(Lydén) samt i Tammela (E. J. Bonsd.) I Nyland finnes 

 den sparsamt, ehuru flerstädes häckande (M. v. W.), likaså 

 är fallet i Kexholms trakten (Kaukola, Tgstr). Uti ännu 

 längre bort belägna delar finnes den till något större antal 

 i hela Karelen samt Savolaks, der den häckar till och med 

 på stora holmar i Kallavesi (Äschan, t. ex. på Papinsalo, 

 en mil från Kuopio). Lika talrikt finnes den äfven i alla 

 öfriga delar af mellersta Finland samt i hela Österbotten; 

 till och med på Karlön vid Uleåborg skall den hafva förekom- 

 mit häckande (Nyl.). I lappmarken fortplantar den sig ännu 

 uti Muonioniska, Kittilä, Sodankylä (klim. iaktt.), eller hela 

 Kemi flods område ända till Sompio (Fellman) straxt söder 

 om den landthöjd, som skiljer nämnda flodområde från Enare 

 vattendragen, samt öfverskrider således något 68:de bredd- 

 graden ; norr om denna vattenskilnad skall den deremot icke 

 mer häcka. I sydvestra delen af lappska halfön är den af 

 Sahlherg och Malmberg funnen ända till Imandra (67*^ 20'), 

 men hvarken Schmder, Malm^ Middendorff eller Lilljeborg 

 omtala den från nordligare trakter. 



Regelbundet häckar den sålunda i vårt land nordligare 

 än på något annat ställe i verlden, ty från Muonioniska går dess 

 gräns i Sverige åt sydvest i följd af fjellryggens läge, och i 

 norra Ryssland samt Sibirien sänker den sig äfven åt söder 

 till följd af ishafvets och tundrornas nära granskap. Nord- 

 ligare än den anförda gränsen visa sig stundom enstaka 

 exemplar, t. ex. i Norge ända uti Ostfinmarken; från vårt 

 område hafva vi äfven en anteckning af prosten J. Fellman, 

 att exemplar visat sig i Enare, ja t. o. m. någongång i 

 Utsjoki, men aldrig häckat derstädes. 



Tranans ankomst till vårt land inträffar efter unge- 

 färlig medelberäkning de mellersta dagarne af april till 

 nästan hela södra och vestra landet (ända till mellersta 



