333 



(men icke i Uleåborgs kusttrakt, Brdr)\ likaså uti Kajana- 

 trakten enligt Malmgren. J. v. Wright säger, att arten med 

 säkerhet häckar uti lisahiii af norra Savolaks och C. A. 

 Aschan har härom meddelat följande iakttagelser: „ Sädgåsen 

 kläcker årligen åtminstone till mindre antal, uti trakten af 

 Jyrkkä bruk i norra lisalmi alldenstund man der sen långliga 

 tider erhållit ungar tagna vid Hankalampi träsk fem fjerde- 

 dels mil derifrån, vid Hakonjärvi sjö en god mil från bruket 

 och vid Löytymäki by. I förra hälften af juni månad såg 

 jag vid Luupue sjö ett par gäss flyga inåt ödemarken. Man 

 kan således antaga, att gäss kläcka här och der från Kiu- 

 ruvesi och Salahmi bruks ödemarker bortåt Jyrkkä bruk. 

 Sommaren år 1871 uppehöll sig en skock af omkring 20 

 stycken gäss i Pielis sjö vid Strömnäs hemman uti norra 

 Karelen från medlet af juni till slutet af månaden, då de 

 försvunno från trakten ; likväl hade man sig der icke bekant, 

 att de skulle häckat i trakten; de hade varit föga skygga" 

 — och hörde utan tvifvel till denna art. Hittills hafva vi 

 ingen kännedom om möjligen vildgäss kläcka också i mot- 

 svarande inre delar af södra Österbotten, men anse det högst 

 troligt, ty arten häckar ännu sydligare; normalskole-eleverna 

 W. och J. Cygnceus hafva nemligen i trakten af Jyväskylä 

 funnit ett gåsägg uti skogsmark, hvilket till storlek, färg och 

 andra afseenden öfverensstämmer med ägg af denna art från 

 lappmarken. Möjligtvis kläcker sädgåsen ännu sydligare uti 

 Karelen, åtminstone har dr Backman erhållit en sådan upp- 

 gift från Suojärvi, ehuru den synes tarfva bekräftelse *). 



*) Kessler säger, att så vidt han erfarit kläcka gäss alldeles icke 

 uti 01onetz'ska guv., eller också blott i dess allra nordligaste delar, men 

 de flytta i mängd vid Onega och närliggande sjöar; vid Petrosawodsk 

 passera de enligt Gunther ungefär d. 1—4 april (n. st.). 



