334 



Då arten således kläcker till temligt antal uti största 

 delen af norra Finland är det väl påtagligt, att en betydlig 

 del af de stora skaror af vildgäss, som regelbundet flytta 

 öfver vårt land tillhöra just denna art (jfr grågåsens flytt- 

 ningståg); likväl har man jemförelsevis sällan erhållit exem- 

 plar af arten. Utför Torne elf draga ofantliga skaror i 

 medlet af september från lappmarken (mr Dann *), Shg & 

 Pn)\ höst och vår besöka de Karlö utanför Uleåborg {Br. Nyl.^ 

 F. M. 1855 i början af maj). Arten har erhållits i Kuopio- 

 trakten (J. v. W.)^ i ryska Karelen och Yläne (Sbg)^ vid 

 Björneborg (Grönf.), Hangö den 13 maj 1843 (V. Falck) 

 och Helsingfors (F. M.; exx. äro antecknade d. 11 maj 1842, 

 d. 14 maj 1852 vid Mjölö och d. 7 okt. 1869), hvarjemte hr 

 Ekebom uti Esbo erhållit exemplar d. 26 aug. 1849. — San- 

 nolikt sker likväl den hufvudsakliga vårflyttningen något ti- 

 digare än dessa data, eller redan i senare hälften af april, 

 ty denna tid inträffa de allra flesta observationer om vild- 

 gässens ankomst, och de exemplar, som blifva tillvaratagna, 

 torde i sådant fall för det mesta varit efterblefna individer. 

 Enligt medelberäkning anländer arten till Lappmarken i 

 början af maj (jfr nedan), men till fjordarne vid Ishafvet 

 kommer den enligt Schrader (^^A. segetimi'') redan tidigare, 

 i slutet af april, och således från Norge. — Äggen läggas 

 i norra Savolaks (Aschan) under maj månad samt kläckas 

 i förra hälften af juni. — Bortflyttningen begynner uti norra 

 delen af landet ungefär i senare hälften af september och 

 uti sydliga delen i oktober, men fortgår sedan långt in på 

 hösten. „I Luupue sjö uti norra Savolaks uppehåller sig en 

 mängd gäss från Michaeli till Allhelgontiden, af hvilka många 



*) Yarrell Brit. Birds III sid. 155; — dock måste de ungar, som 

 på detta ställe sägas uppfödas i Bottniska vikens norra skärgård, hafva 

 tillhört A. cinereus. 



