408 



kusten, om den alls häckar här, ty Middendorff säger, att 

 den ej var allmän i de delar af ryska lappmarken, som han 

 besökte, men uppger dock ej hvar detta var fallet. Längs 

 Muonio floddal häckar den ända från Mukkawuoma-järvi (68^ 

 50', W. v. W.) och Wittanki samt är sedermera icke säll- 

 synt i Muonioniska (Sbg & Pn); så förekommer den äfven 

 i Kemi floddal ända från Sompio invid vattengränsen (Fellm.) 

 och vid Sodankylä {K. Hildén) m. m. Vid Tengeliö anträf- 

 fade M. v. Wright fogeln hackande, likaså Sahlherg och 

 Malmherg vid Kantalaks. Ännu vid Uleåborg är den allmän 

 {Br. Nyl.) och i Pudasjärvi allmännare än gräsanden (Brdr)^ 

 men i Kajana trakten är förhållandet redan omvändt {Mgrn). 

 Uti Österbotten kläcker den mellan Nykarleby och Wasa 

 men är mindre allmän (Alcenius)^ och i Sotkamo är den ej 

 särdeles sällsynt häckande enligt Hollmerus. I Kuopiotrakten 

 uppehåller sig stjertanden under vår- och höstflyttningarne, 

 ehuru aldrig i större antal såsom flere af de andra änderna 

 (M. v. W.), och endast ett fåtal '^) stannar qvar för att häcka 

 (J, v. W.): Äschan och Savander meddela, att man på se- 

 nare år anträff'at några par vid Luupue sjö i Kiuruvesi, ett 

 och annat vid Patalaks i Maaninka och en ungkull vid Jän- 

 nevirta nära Kuopio (d. 28 aug. 1870) der fogeln de 4 före- 

 gående åren icke visat sig, hvarjemte en familj samtidigt an- 

 träffades vid Sorsakoski i Leppävirta. Den förekommer vidare 

 i Onega Karelen, der J. Sahlherg fann ungar vid Segojoki, 

 äfvensom enligt Kessler ännu uti 01onetz'ska guvernementet. 

 Uti Ladoga-Karelen är den sällsynt, men erhålles dock om 

 våren i Impilaks (Backm,), hvarjemte Tengström uti Parik- 

 kala och Kaukola skjutit ungkullar, likaså stud. Londén i 



*) Då förhållandet är sådant i norra Savolaks, torde Arthur v. 

 Nordmanns uppgift, att den kläcker allmänt i norra Karelen, tarfva be- 

 kräftelse. 



