325 



Oaktadt arten sålunda ej är synnerligen spridd, upp- 

 gifves den esomoftast flytta genom de flesta delar af vårt 

 land, hvilket utan tvifvel måste bero på förvexling eller 

 blandning med sädgåsen. Att grågåsen flyttar regelbundet 

 längs hela finska vestkusten ligger i sakens natur, då ju 

 den häckar här, och antagligen passerar den också ibland 

 genom det inre af landet på sina ställen, men ännu torde 

 frågan härom böra anses oafgjord och underkastas en ytter- 

 ligare granskning. Vildgässen flytta nemligen sålunda, att de 

 sällan slå ned och äfven då veta att göra sig oåtkomliga 

 i ödemarkerna; man har derföre jemförelsevis sällan med 

 exemplar lyckats konstatera hvilkendera arten en flock till- 

 hört, särdeles som iakttagarne oftast icke torde kunnat skilja 

 arterna på lätet. 



Anm. Bland de många framställningarne af grågåsens liäckningsställen 

 i Europa, likasom äfven i vårt land har ntg. icke lyckats finna en 

 enda, som vore fullständig och tillförlitlig, utan hafva de merendels 

 hvilat på oriktiga uppgifter och derigenom blifvit vilseledande. I 

 den form artens geografiska utbredning här ofvan framställes synes 

 den deremot vara temligen öfversigtlig och regelmässig. Likvisst 

 är det utgifvarens skyldighet att här meddela äfven de notiser från 

 vårt land, hvilka han anser vara oriktiga, såväl om häckställena 

 som flyttningarne, för att riktigheten af antingen den ena eller andra 

 åsigten må kunna utredas och bekräftas. 



Lika litet som man hittills erfarit, att grågåsen skulle häcka uti 

 de inre delarne af mellersta och norra Sverige, lika litet torde den 

 göra det i motsvarande delar af Finland. Att M. v. Wright uppger 

 sig år 1856 vid Tengeliö hafva sett tvenne grågäss jlyga söderut 

 lerauar ingen garanti för riktigheten af artbestämningen, än mindre 

 för att arten skulle häckat der. Icke heller kan utg. utan faktiska 

 bevis öfvertygas derom, att den gåsart, som kläcker spridd i hela 

 Kajana härad och hvaraf ungar flerstädes uppfödas inom Kajana län 

 (Malmgren, Kajanatraktens fogelfauna och Anseriderna^ vore A. ci- 

 nereus, utan sädgåseu. En förvexling af begge arternas ungar sker 

 lätt, särdeles som begge i den åldern hafva ljus näbbnagel och mer 

 fylliga näbbar innan de blifvit fullvuxna; också på annat håll hafva 



uti Suojärvi i ostligaste delen af finska Karelen erhållit uppgiften, att 

 begge våra vildgäss der skulle kläcka. 



