462 



bland dem, som han träffat vid Schuretskaja, synes det vara 

 tvifvelaktigt om arten alls är hemmastadd längs sjelfva kusten 

 ostligare, ehuru det är högst antagligt, att den i halföns 

 inre är lika allmän som i Lappmarken. Sahlherg och Malm- 

 berg funno den i sydvestra delen vid Kantalaks och Soukelo. 

 Uti Muonioniska och Enontekis förekommer den i skogs- 

 och buskregionerna (Sbg & Pn) och den saknas lika litet i Kemi 

 lappmark (Felhn.). Enligt Bränder finnes arten mindre tal- 

 rikt i Kuusamo och Pudasjärvi; den har derjemte enligt 

 forstmästaren HoUmerus, häckat i Sotkamo åtminstone som- 

 maren år 1872. Härifrån söderut hafva vi endast högst få 

 uppgifter att arten skulle häckat uti det inre af vårt om- 

 råde: Aschan fann den år 1870 kläcka vid Luupue sjö i 

 Kiuruvesi af norra Savolaks och enligt tulluppsyningsmannen 

 Ålopceus skall arten årligen häcka äfven i den yttre skär- 

 gården af Jaakimvaara socken vid Ladoga, der man funnit 

 dess ägg (medd. af Tengström). Det vore derföre af intresse 

 att erfara om fogeln häckar också på andra ställen i Ta- 

 vastland, Savolaks och Karelen. — Deremot finnes den tal- 

 rikt häckande längs kusterna af såväl bottniska som finska 

 viken. Vid Uleåborg är den a^llmän (Br. NyL), likaså emel- 

 lan G:la Karleby och Wasa (Alcenius^ Boden) vid mynnin- 

 garne af Kumo eU (Grönf.J och Eura å (Lydén)^ men den synes 

 icke gå härifrån inåt landet. På Åland häckar den talrikt 

 (M. v. W.) i de inre skärgårdarne, ett och annat par äfven 

 vid utskärsklippor såsom Klåfskär (Sievers) och i Kökar 

 k:ll; i Åbo skärgård (Bonsd.) och den nyländska (M. v. W.) 

 är den allmän, ehuru icke synnerligen talrikt förekommande 

 (Aschan). Detsamma är fallet i Ruokolaks s:n af Wiborgs 

 län (Londén). — Under flyttningarne är den då och då 

 skjuten i Kuopiotrakten, Warkaus, m. fl. st. (Aschan)^ hvar- 

 jemte J. v. Wi-ight likaså observerat den vid Rautalampi 



