667 



sidor mera jemngråa. På öfre kroppsdelarne äro de hvita 

 fjäderkanterna smala på fram- och bakryggen, bredare på 

 skuldrorna. Vingar och stjert såsom om sommaren. F. M. 



De yngre foglarne hafva ännu ej under första vintern 

 rent hvita vingtäckare, samt på underlifvets bakre del fina 

 mörka fjäderkanter. F. 31. 



Ungdrägt (juli). Hjessan, bakhalsen och öfre kropps- 

 delarne svarta; hakan, kinderna och halsens sidor gråhvita 

 med fina svarta fläckar och tvärband, af samma teckning 

 äro bröstet och underlifvet. Vingarne såsom hos de gamla, 

 men vingtäckarne äro svarta med orediga hvita tvärband. 

 Näbben mindre hög än hos de gamla, svart, fötterna gråsvarta 

 med dragning åt rödt. F. M, 



Dundrägt. Svartbruna, undertill stötande i grått. F. M. 



Grislan häckar i skärgårdarne vid de nordiska hafsku- 

 sterna både utaf Atlantiska och Stilla hafven samt Ishafvet; 

 i Europa går den söderut ända omkring hela Skandinaviska 

 halfön till Danmark och norra delen af Storbitannien. — 

 Den flyttar utmed samma kuster och öfvervintrar redan vid 

 sydliga Norge, men går också vesterut ända bortom Kanalen; 

 till det inre af Europa kommer den endast såsom förvillad. 



Arten häckar vid alla hafskuster omkring vårt område 

 och deltager vid våra ishafskuster uti bildandet af fogel- 

 bergen. — Den bebor till ofantligt antal och kolonivis klip- 

 porna vid ishafsfj ordarne (Schr.^ Malnij A. E. Nyländer)^ 

 synes vara mindre talrik ostligare, der den dock ställvis yp- 

 pas i massa, ss. vid Schuretskaja och Sossnovetz {Midd.^ 

 Lillj.)\ M. Brenner fann arten vid Panfelofka, och längs 

 alla kuster af Hvita hafvet är den allmän (Shlbg) samt bebor 

 ensam fogelbergen (Midd.). — Enligt Br. Nyländer häckar 

 arten vid Uleåborg och på Karlö samt finnes talrikt i Brahe- 

 stads skärgård; längre ned vid Österbottens kuster kläcker 



