6QS 



den på sina ställen i mängd (Alc.^ Boden), Fogeln förekommer 

 vid Björneborg {Grönf.)\ vid Åländska öarne är den allmän 

 (Sievers^ Bergstr.), samt i Korpo (Bff). I Helsingforstrakten 

 finnes den ej i mängd (M. v. TT.); enligt Aschan förekommer 

 den här och der i Nyländska skärgården, der holmstränderna 

 äro betäckta med större klippblock, under hvilka fogeln kan 

 dölja sina ägg och ungar; så t. ex. i Onas skärgård i Sibbo, 

 vid Aggskär och Tunnholmen nära Pellinge b åk m. fl. st., än 

 partals än kolonivis. I Borgå skärgård fann hr A. Hintze 

 den vara talrikast på Kittelskär och Truthäll. — Emedan 

 arten är en kustfogel förekommer den aldrig häckande inne 

 i landet; icke ens vilsekommen hit under flyttningarne är 

 den veterligen funnen, annat än uti nordligaste delen; enl. 

 Fellman skall den nemligen ibland, ehuru sällan, hafva ertap- 

 pats i Enare, således påtagligen kommen norrifrån. 



Till vår södra kust anländer grislan i början af maj 

 månad *). Dess ägg, två i kullen, anträffas enligt Aschan 

 omkring medlet af juni (1869 d. 19 juni något legade, Sibbo). 

 Fogelns läte utgöres af ett fint pipande, hvilket mycket väl 

 kan återgifvas med hjerp-pipa, hvarigenom fogeln lockas inom 

 håll vid vett-skytte. Köttet är smakligare än man skulle för- 

 moda. Man uppgaf åt Sievers att fogeln aldrig äggas på Klåf- 

 skär, men att de fullfjädrade ungarne dragas ur sina hålor 

 medelst små käppar, i hvilkas ena ända man fästat en hvass 

 krokig spik; de ätas såsom läckerheter. 



Uria gry lie var. glacialis Br., Mgrn. 



Näbben tunnare och spensligare än hos hufvudarten; ungfoglarne 

 hafva i sommardrägt en del af armpennorna i spetsen hvita. 



*) För tillfället saknas notiser om artens flyttningstid om hösten ; 

 dock bor antecknas, att ett ex. förefinnes uti Z. M., enligt uppgift 

 taget d. 14 februari 1867 i Kyrkslätt. 



