119 



på de föremål som ligga dem i vägen, hvilket man benämnt 

 gasers spännkraft eller expansiv kraft. Likasom flytande 

 ämnen, så attraheras äfven gaser af tyngden, de utöfva ett 

 tryck på den kropp på hvilken de hvila, och hafva en vigt. 

 En med luft fylld ballon är tyngre än om luften från den- 

 samma utpumpas. En liter athmosphaerisk luft väger, vid O" 

 och ett lufttryck af 7G0 millimeter, 1,2932 gramm. Samma 

 volume syre väger under lika förhållanden 1,4298 gramm och 

 en liter kolsyregas 1,977 gr. Dä gaser äro utsatta för ett 

 tryck, förtätas de mer eller mindre. Så gifves det gaser, 

 som, genom starkt tryck, kunna bringas till flytande form, 

 hvarpå kolsyra kan anföras såsom exempel. Syre, väte och 

 qväfve kunna i mindre grad förtätas, hvilket uttryckes så- 

 lunda, att de äro mindre compressibla. Såsom i vätskor de 

 öfver hvarandra belägna pelarene eller hvarfven utöfva tryck 

 på de underliggande, så är äfven fallet med gaser. Detta 

 är orsaken till det välbekanta athmosphaeriska trycket. Jor- 

 den är omgifven af en athmosphaer af gaser. Då vi härvid 

 taga i betraktande gasmolekylernes ofvananmärkta sträfvande 

 att aflägsna sig från hvarandra, skulle häraf följa att de skulle 

 utvidga sig i oändlighet, men detta är icke händelsen; ty 

 tyngden attraherar de enskilda gasatomernC; så att de icke 

 kunna aflägsna sig från jorden utöfver en viss gräns. Jor- 

 dens attraktionsförmåga håller jemnvigt med gasernes repul- 

 sion. Men då nu luften äger en vigt, är det klart, att de öfre 

 hvarfven måste trycka på de underliggande, så att i följd 

 häraf trycket är starkare i samma förhållande som lufthvarf- 

 vet är högre, med hvilken äfven tätheten tilltager i de lägsta 

 hvarfven. Lufttrycket är derföre starkare och luften tätare 

 på en slätt än på höga berg, och ju högre man stiger, desto 

 större är äfven skilnaden i dessa båda hänseenden. Såsom 

 förhållandet är med vattnet, så fortplantar sig luftens tryck 



