159 



och gäller detta förhållande äfven för den i Finland så all- 

 mänt begagnade så kallade fållspillnmgen, i hvilken sönder- 

 hugget granris spelar Imfvudrolen såsom strö. 



Vi hafva sålunda i korthet meddelat de fysiska egenska- 

 per som tillhöra de beståndsdelar af jorden, hvilka kunna 

 framställas genom den mekaniska analysen, hvilken utan kom- 

 plicerade redskap kan utföras af hvarje för sitt jordbruk nit- 

 älskande jordägare. Men såsom väl bekant kan intet växtlif 

 vara möjligt vid frånvaro af vatten i den jord som skall fram- 

 bringa en vegetation. Af sådan anledning måste med allt 

 skäl vattnet betraktas såsom hörande till de ämnen, hvilka 

 ingå såsom konstituerande beståndsdelar i den jord som od- 

 las, och anse vi oss böra något utförligare framställa vatt- 

 nets betydelse för ett lönande jordbruk. 



Vattnet i den odlade jorden. 



Vattnet förekommer i jorden under 3 former, hvilka, 

 såsom väl bekant, betecknas med htjgroskopiskt, kapillariskt 

 och hydrostatiskt vatten. 



Källorna för jordens vatten äro nederhörd, luftens fuk- 

 tighet eller underjordiska källor, och i förbigående må endast 

 anmärkas, att det i jorden förekommande vattnet icke är rent 

 vatten (syre och väte) utan att detsamma alltid innehåller 

 oorganiska ämnen upplösta *) och till följd af sin höga värme- 

 kapacitet, beröfvar jorden en del af dess värme. 



a) Hygroskopiskt vatten. 

 Vi hafva i inledningen till denna afhandling anmärkt 

 om den attraktion kroppars ytor utöfva på gasformiga äm- 

 nen, hvilka å denna yta kondenseras. Vatten i dunstform 



*) Liehigs motsatta åsigt kau, såsom oförenlig med lagarue för nä- 

 rande ämnens upptagande af växternes rutter, icke antagas. 



