178 



form vid högre teinperatiir, t. ex. den temperatur, då vattnet 

 kokar, betecknas denna form af det gasformiga vattnet så- 

 som vattenånga. 



Då vattnet öfvergår i dunstforui, bindor detsamma värme, 

 som i vattnet var latent, d. ä. den kunde icke såsom sådan 

 uppfattas af våra känselorganer. Då nu vatten afdunstar från 

 jorden, beröfvas jorden en del af dess latenta värme. Följ- 

 den häraf är, att jordens temperatur, vid denna förändring 

 af vattnets aggregationsform, aftager. I fysiken benämnes 

 den värmeqvantitet, som erfordras för att höja temperaturen 

 af en kilogramm vatten med en grad, värmeenhet. Om man 

 blandar ett skålpund vatten af TO*' C. temperatur med lika 

 vifft snö af 0'^ C, så smälter snön och de sålunda erhållna 2 

 skålpund vatten hafva en temperatur af O*'. Vattnet af 79" hade 

 fri värme, d. ä. sådan, som kunde uppfattas af vårt känsel- 

 sinne *) och således äfven iakttagas på theruio metern. Snön 

 upptog vid dess smältning dessa 71)" fri värme, och förvandlades 

 härigenom till vatten, hvarvid hela vattenmassans värmegrad 

 sänktes till fryspunkten. Den i vattnet förhanden varande 

 fria värmen blef hunden af snön, under form af latent värme. 

 Då vattnet fryser vid O", blir den latenta värmen åter fri. 



Om nu vatten öfvergår i dunstform, bindes åter värme 

 och öfvergår i latent form. För att förvandla en kilogramm 

 vatten af 100" i ånga, erfordras 550 värmeenheter. Den la- 

 tenta värmen i en kilogramm vattenånga är således = 550 

 värmeenheter. Ju högre vattnets temperatur är, så mycket 

 mera värme bindes, för att öfverföra vattnet i duust- eller 

 ångform. 



Scharp uppgifver följande värden af latent värme för 

 ånga af olika temperatur: 



*) lUodets temperatur bos mcnniskan är 380 c. och i pulsådersblodct 

 omkring 1" högre. 



