319 



salter, som kunna i denna form till stor skada för vegeta- 

 tionen upptagas af de odlade växterna. Genom den yttre 

 luftens inflytande syrsattes oxidulcn till oxid, hvilken bildar 

 i vatten icke lösliga salter, som således icke kunna upptagas 

 af de odlade växterna, och sålunda utöfva ett skadligt in- 

 flytande på vegetationen. Att likväl för detta ändamål drä- 

 nera, torde icke kunna antagas såsom förenligt med jord- 

 brukarens intresse, då såsom väl bekant intet af de hos oss 

 odlade sädesshigen utsträcker sina rötter till alfven, och de- 

 samma således icke kunna besväras af den här förekommande 

 jcrnoxidulen, om den icke kapillariskt kan uppstiga till mat- 

 jordslagret. 



Svaret på den fråga vi uppställt blifver således: att 

 åkerjordens dräneriny, i händelse matjordslagret hv ilar på en 

 likartad j)lastisk leralf, är irrationell, men att denna ojiera- 

 tion, då alfven innehåller ett icke genomsläppande lager på 



kunna neka oss nöjet, att citera hvad förf. anför i slutet af sin afhandling. 

 „Huru outtömliga de förråder af jern iin må anses vara, som bergmassorna 

 sluta i sitt inre, outtömliga i detta ords stränga bemärkelse äro de sanno- 

 likt icke. Jernets användning tilltager med hvarje sekel, med hvarje år: vi 

 bygga nu af jern våra vägar och fartyg, våra efterkommande skola finna sin 

 uträkning vid att hafva sina bostiider af jern och att låta denna metall i 

 otaliga fall inträda i bruk i stället för sten och träd. Det kommer en dag, 

 då jerngrufvorna äro uttömda. Men det jern, som blifvit förbrukadt, har 

 dock icke kunnat komma bort från jorden. Det finnes der qvar, ehuru så- 

 som stoft kringströdt i de lösa jordlagren. Der förvandlas det, genom upp- 

 tagande af syre och vatten, till rost och ockra ; det råkar ut för förmult- 

 nande växtämnen, hvilka omsätta det till jerncarbonat, i hvilken form det 

 föres till sjöar och källor, för att gifva upphof åt sjömalm. Sålunda kan 

 det hända, att sjömalmerna i en aflägscn framtid komma att hafva for jern- 

 tillverkningen en större betydelse än de för närvarande äga. Så se vi äfven 

 på jernets och dess malmers historie, huru det, som i naturen förstöres, lefver 

 upp i andra former igen". Ilvilket skönt kretslopp äfven här! 



