239 



fälles såsom jernoxidhydrat, blir fosforsyran frigjord från jer- 

 net, förenas med kali, uatron eller ammoniak m. m., med 

 livilken den bildar ett lättlösligt salt, och kan nu i denna 

 form tillgodogöras af växterna. Häraf följer att en jernhaltig 

 mulljord eller lerjord bör 2>l<>jas om hösten af den jordhru- 

 kai'e, som med omsorg vill tillgodogöra sig det växtnärande 

 kapital hans odlade jord innehåller. 



Ljusets förhållande till åkerjorden. 

 Vi hafva pag. 133 anmärkt om de 3 olika strålar som 

 sanunansätta solljuset, och afhandlat värmestrålarnes vigtiga 

 och jag må säga lifgifvaude inflytande på jorden. Nu åter- 

 står att här betrakta de färgade och de kemiska strålarnes 

 inflytande. Vi känna till någon del det vigtiga inflytande, som 

 solljuset utöfvar på alla högre växter, hvilket likväl icke hör 

 till det ämne vi företagit oss att här af handla. Vi anse oss 

 här endast böra anmärka, att beträfi'ande den verkan sollju- 

 set utöfvar på vegetationen, denna hänföres till de kemiska 

 strålarne, hvilka utöfva ett bestämmande inflytande på den 

 kemiska verksamhet, som karakteriserar växtens lif. Ehuru 

 man icke känner det inflytande solljuset utöfvar på jorden, 

 har man likväl all anledning till det antagande, att äfven 

 här detta inflytande består deri, att den kemiska omsättnin- 

 gen af ämnen i matjorden befordras genom solljusets, eller 

 närmare uttryckt de kemiska strålarnes, inflytande. Det 

 är klart, att denna verksamhet äfven befordras genom 

 den värme, som värmestrålarne tilldela jorden. Det enda 

 man i detta afseende känner, är, att ljuset verkar sönder- 

 delande på de huniusämnen matjorden innehåller, men att 

 denna verkan högst sannolikt inskränker sig till de ytligaste 

 lagren af matjorden. Såsom väl bekant, har man upptäckt en 

 form af syre, som blifvit kallad ozon. Denna syreform ut- 



