252 



larnes värmande kraft aftager, med solens sänkning mot ho- i 

 rizontcn. Beträffande åter det uordvestliga. nordliga och nord- ' 

 osthga läget, mottager jorden från solen endast de i ringare | 

 grad värmande strålarne om morgonen och på eftermiddagen, i 

 Vid anfördt förhållande är det klart, att jorden, vid sydost- 

 ligt, sydhgt och sydvestligt läge, äger en högre temperatur * 

 än vid andra lägen, bland hvilka nordlig sluttning i allmän- 1 

 het är den ofördelaktigaste. Vid sydlig sluttning smälter snön I 

 dessutom om våren tidigare, och i jorden inträder i samma j 

 förhållande förr en högre temperatur, hvaraf följden är den, 

 att vegetationen på sålunda belägen mark begynner tidigare. 

 Att vid nordlig sluttning ett mottsatt förhållande äger rum 

 i afseende å snösmältningen, å jordens temperatur och vegeta- 

 tionens begynnelse om våren, följer af livad som ofvanföre 

 blifvit anfördt. 



Men om ock jordens sydostliga och sydliga läge i af- 

 seende å temperaturen äger ett afgjordt företräde, utöfva 

 dock nattfroster, som i vårt klimat äro så vanliga om våren, 

 sedan snön smält, ett ofördelaktigt inflytande på vegetatio- 

 nen. Då vattnet, som innehålles i jorden, fryser till is, in- 

 tager det såsom väl bekant en större volym och lyftar väx- 

 terna med sina rötter upp. Då denna is åter smälter om 

 dagen, blottas rötterna till stor skada för de odlade växter- 

 nas utveckling, så att en stor del af desamma af denna orsak 

 dö ut. Såsom ofvan anförts, är detta isynnerhet förhållandet 

 i de fall, der jorden utgöres af lös mylla, då lerjord är min- 

 dre utsatt för denna olägenhet; följaktligen är lerjord eller 

 lermylla^ vid jordens sydliga eller sydostliya sluttning, för- 

 delaJdigare än lös mulljord eller sand. 



Förrän jag afslutar denna betraktelse, anser jag mig 

 böra anmärka, att en sluttande jords värde för kulturen äf- 

 ven bestämmes af de vindar för hvilka den företrädesvis är 



