200 



iitötV.M iiiflytaiKlo i d(;ttu hJlnseende. Härvid spelar bergets 

 läge i torliållando till jorden en åtgörande rol, sålunda, att 

 de för vegetationen gynnsanmia eller skadliga vindarne torliiu- 

 dras att strömma öfver jorden. Så är det klart, att ett odladt 

 lält, som, till följd af ett nära beläget berg, är öppet för 

 de sydliga och sydvestliga vindarne, men skyddas för de kalla 

 nordliga och vestliga vindarne, är utmärkt genom ett mildare 

 klimat än der ett motsatt förhållande äger rum. Luften och 

 jorden innehafva, i det förra af de antagna fallen, värme 

 och fuktighet i en för de odlade växternas utveckling gynn- 

 sam grad. 



h) Vattnets injiy tände 'på det lokala klimatet. 



I detta afseende hafva vi att fästa uppmärksamhet vid \ 

 jordens läge nära hafvet, någon större insjö, en flod med \ 

 fors och njer eller mindre hastigt flytande vatten samt sump- .| 

 trakter, hvarest vattnet är stillastående. Det är väl bekant, ' 

 att land och vatten äga en ganska olika värmeledande för- 

 måga, till förmån för jorden, äfvensom att jordens svarta \ 

 färg bidrager dertill, att densamma hastigare och fuUständi- , 

 gare absorberar jordens värmestrålar. Följden häraf är den, ■ 

 att jorden om dagen hastigare uiypvärmes af solstrålarne än v, 

 vattnet, men att det en gång ujjjyvärmda vattnet hihehåller ,' 

 denna värme längre tid än jorden. Den hvardera omgifvande i 

 athmosphaeriska luftens temperatur är häraf beroende, så att 

 luftens värmegrad om sonnnaren är högre på landet, än öf- 

 ver hafvet, hvaraf följden är, att om dagen den kallare luften 

 från hafvet måste strömma åt landet. Sjunker jordens tempe- 

 ratur, genom starkare värmeutstrålning om natten, till den ^| 

 grad, att den blir lägre än hafvets, hvars värmeutstrålning !^ 

 är svagare än landets, inträffar ett motsatt förhållande, så f 

 att luftströnnnen går i en riktning från landet åt hafvet. 



