261 



Hafsvattnet bibehåller, till följd af sin svagare utstrålijings- 

 förmåga, den värme detsamma mottagit om sommaren längre 

 än jorden, då jorden af ofvan anförd orsak åter om hösten 

 afliyles tidigare än hafvet. Luftströmmarne från liafvct äro 

 af sådan anledning senare pä hösten varmare än de från 

 landet, och jorden i dessa trakter afkyles om hösten lång- 

 sammare, än der landet icke är beläget nära hafvet, en större 

 insjö, eller en flod. Frosten inträffar äfven senare om hösten 

 på sådana odlade lokaler, och de odlade växter, som äro 

 ömtåliga för frost, stå af sådan anledning om hösten länge 

 gröna, då de från kusten mera aflägset växande af samma 

 art, längesedan blifvit af kölden förstörda. 



Vattnet, som om vintern blifvit afkyldt, uppvärmes, till 

 följd af dess svagare värmeledande egenskap, icke om våren 

 i samma förhällande, som jorden, hvilken äger en högre 

 värmeledande förmåga. Följden häraf är den, att jorden i 

 kustlandet och skärgården om våren är kallare i följd af de 

 kalla hafsvindarnes inflytande, än längre inåt landet. Af dessa 

 fysiska förhållanden kan man således draga den slutsats, att 

 jorden om våren längre tid besväras af låg temperatur i kust- 

 landet och skärgärden, än inåt landet, då ett motsatt förhål- 

 lande äger rum om hösten. Också detta bekräftas äfven af 

 erfarenheten, som visat, att då ännu icke tecken till begyn- 

 nande vegetation visar sig i trakten af Helsingfors, densamaa 

 redan en svensk mil inåt landet är icke obetydligt framskri- 

 den. Äfven härvid utöfvar en större insjö och floder samma 

 inflytande som hafvet på jordens temperatur, och detta i än 

 större grad, då floden bildar en fors eller hastigare ström. 

 Medeltemperaturen för året är på sådana ställen högre än 

 der motsatta lokala förhållanden äga rum, och fäster man 

 uppmärksamhet vid medeltemperaturen under de olika års- 

 tiderna, äger det förhållande rum, att densamma om som- 



