262 



maren är lägre, men om vintern högre å sådana lokaler, som 

 omgifvas af större vattendrag. I detta afseende utöfvar vatt- 

 nets tillfrysning om vintern ett positivt inflytande, hvilket 

 ådagalägges af det faktum, att, då medeltemperaturen i Stock- 

 holm under Januari månad befunnits vara — 3,42** R., den- 

 samma i lleykiavik, på sydvestra kusten af Island är endast 

 0,97", ehuru Island är beläget vida nordligare. Det om vin- 

 tern icke tillfrysande Atlantiska hafvets närhet är orsaken 

 till detta förhållande. 



Dessa förhållanden utöfva äfven inflytande på luftens 

 fuktighet, hvilken åter i sin ordning verkar på jorden. Så är 

 luften i kustländer eller i närheten af vattendrag fuktigare 

 än å lokaler, som äro aflägsna från vatten. Om en jord inne- 

 har det läge, att den träfi'as af vindar, som passerat längre 

 sträcka öfver hafvet, och sålunda äfven i samma förhållande 

 äro fuktiga, så ökas deraf fuktigheten i det luftlager som be- 

 täcker landet, och ju mera man aflägsnar sig från kusten, 

 desto mera aftager äfven luftens fuktighet, och den vatten- 

 qvantitet, som tillföres jorden genom regn. Så har man fun- 

 nit, att då regnqvantiteten för året å Tysklands slätter antages 

 = 1, densamma på kusten af England är = 1,75, i det inre 

 af landet deremot endast = 1,17. Ju större yta vattnet in- 

 tager, desto vidsträcktare verkar detsamma äfven på luftens 

 och jordens fuktighetsförhållande inåt landet; små vattendrag 

 verka endast på den i vattnets omedelbara närhet belägna 

 luften och jorden. 



Beträftande sumptrakters inflytande på det lokala kli- 

 matet, äger ett motsatt förhållande rum. Med sumptrakt 

 förstå vi en af vatten besvärad jord, från hvilken vattnet ej 

 har tillbörligt aflopp. I samma förhållande som vattnets af- 

 lopp är mer eller iniiulre liindradt, är äfven dess afdunstning 

 den enda utväg, genom hvilken den lokalt ökade vattenqvan- 



