238 



öfvcrgång till is, en mangel icke kapillära rum bildades i jor- 

 den, och att dessa fylldes genom det frusna vattnets smält- 

 ning, hvaraf följden var, att vattnet icke af dessa kunde ka- 

 pillariskt qvarliållas, utan, i öfverensstämmelse med tyngd- 

 lagarne och det hydrostatiska trycket, utflöt genom aflopps- 

 röret i bottnet af kärlet. Jordens kapillära mättningskapa- 

 citet blcf af denna anledning förminskad. 



Äfven i kemiskt afseende utöfvar frosten ett välgörande 

 inflytande på sådana jordarter, hvilka innehålla jernoxidul, 

 hvilken såsom väl bekant, der den förekommer i öfverskutt, 

 icke utöfvar fördelaktigt inflytande på vegetationen. Jern- 

 oxiden förekommer i jorden oftast förenad med syror såsom 

 humussyrad, kolsyrad m. m. jernoxid. Om nu dessa syror 

 beröfvas jernets föreningar, fälles jernet under form af jern- 

 oxidhydrat. Enligt hvad Limberger och Wittheim ådagalagt, 

 blir jernoxidhydratet, om detsamma utställes för frostens in- 

 flytande, mindre lätt lösligt. Jernoxidens fällning och upp- 

 lösning omvexla beständigt i jorden, och här gäller det såsom 

 lag, att en mindre löslig form af jernoxideu är fördelaktig 

 för vegetationen, emedan jernet icke i olöst tillstånd kan upp- 

 tagas af växterna, deremot om det är i lättlösligt tillstånd, 

 öfvei'går uti dem, så att deras utveckling häraf lider, af skäl 

 som vi icke anse oss här böra meddela, emedan detta beror 

 af den kemiska attraktionen. Åtskilliga syror som, bundna 

 vid jernet, bilda ett svärlösligt salt, och af sådan anledning 

 icke kunna komma växterna till godo, befrias från denna 

 svårlösliga förening, och förenas med andra baser af växter- 

 nas oorganiska närande ämnen, och kunna sålunda komma 

 växterna tillgodo. Vi anföra i detta afseende endast fosfor- 

 syran såsom exempel. Förenad med jernet bildar dcnsannna 

 fosforsyrad jernoxid, som är ett ganska svårlösligt salt. Om 

 nu genom frostens inflytande jernet från denna förening ut- 



