107 



a) Öfverf öring eller afleduing utan afledningsändelser, 

 Exx. Afl. af verb: bår af bera, hugg af hugga, drag af dra 

 (draga), band af binda, riv af riva, siip af siipa, bod af 

 bjuda, f0ra af fara, bresta af brista, beita af bita, häv af 

 heva. ^9) — Af substantiv: bMa af blod, gångo af gång, 

 geddo af gadd, sigla af sigel, slaga af slag, tala af tal. Af 

 adjektiv: blido af blid, gulo af gul, illa af ill, kvessa af 

 kvass, létta af lett, sjuko af sjuk, torna af tom. 



b) Afledning genom andels er. De vanligaste af 

 dessa ändelser äro: 



a) för verb: -ja t. ex. velja, -ka t. ex. torka, -la t. 

 ex. vikla, -na t. ex. blotna, -ra t. ex. blistra, -sa t. ex. 

 hogsa, -ska t. ex. grönska, -ta t. ex. henta (för hemta). 



/3) för substantiv: -an t. ex. början, -ar t. ex. ham- 

 ar, -are t. ex. torpare, -d t. ex. bygd, -döm t. ex. lärdom, 

 -el t. ex. tigel, -er t. ex. dc4ger, -er i t. ex. säteri, -heit 

 t. ex. överheit, -il t. ex. nykil, -ing t. ex. ströming, keling, 

 -leik t. ex. störleik, -lin g t. ex. mesling, -n t. ex. soku, 

 vatn, -ning t. ex. bygning, -on t. ex. afton, hallon, -se t. 

 ex. okse, -sel t. ex. vigsel, -ska t. ex. ilska, -skåp t. ex. 

 kunskap, herrskap, -st t. ex. tjénst, -t t. ex. fart. 



7) för adjektiv: -akti (g) t. ex. blåakti, -al t. ex. 

 gamal, -el t. ex. enkel, -er t. ex. vaker, -i (g) t. ex. tidi, 

 -in '*^*) t. ex. ludin, -li(g) t. ex. fiskli, dogli, -löus t. ex. 

 vitislöus, -o (g) t. ex. hungro, -sam t. ex. langsam, -sk t. 

 ex. falsk, -u(g) t. ex. raku. 



d) för adverb: -a t. ex. illa, bara, borta, -an t. ex. 

 heiman, tidan, -s och -ss t. ex. alls, n^-ss, -t och -tt (egentl. 

 adj. neutr. böjningsänd.) t. ex. långt, visst, smått. 



39) Rättare torde ändock vara att anse såväl adj. häv, som st. vb. 

 heva komma af ett äldre, förloradt starkt verb. 



^0) Egentligen en verbal böjningsändelse jfr § 79, 1 anm. 3. 



