97 



Jannu, Jusse, Jutte = Johan, Johannes, Hinku = Henrik, Kalle 

 1. Kallu = Karl, Manne = Magnus, Matte = MattiaS; Mikkel 

 = Mikael, Oski = Oskar, Vikku =: Viktor, Ville 1. Villu — 

 Vilhelm. Feminina: Fia 1. Fm = Sofia, Fina 1. Finu =z 

 Josefina, Greta = Margareta, Lena = Magdalena, Helena, 

 Lisa 1. Lisu zi: Elisabet, Maja =: Maria, Manda 1. Mandu = 

 Amanda, Rika z=z Erika, Stava = Gustafva, Stina 1. Stinu zz 

 Kristina, Tilda = Matilda, Ulla =: Ulrika. 



Framför dop- eller förnamnet sättes ofta gårdens eller 

 byns nam.n, t. ex. Niss-Äbu, Reimars-Kristoffer, Nesi-Jutte, 

 eller fadrens tillnamn, om den omtalade är en ung menniska, 

 t. ex. Hånsons Tilda, Lindforsens Kallu. 



Då dessa namn stå i genitivus, sättas de framför det 

 ord, som betecknar det egda, likasom i skriftspråket, men i 

 motsats till förhållandet i detta står detta ord oftast i be- 

 stämd form, t. ex. kvart e Finus repsun? Si tär e Kallus 

 meitspöude! Te Stavas lill pojkin ha döi. 



Adjektiven. 



§ 79. Adjektivens böjning är antingen stark (obe- 

 stämd) eller svag (bestämd): indelningen hvilar på samma 

 grund, som i skriftsvenskan. 



1. Exempel på adjektiv med stark böjning: 



Sing. Masc. och Fem. Sing. Neutr. Plur. Masc Fem. o. Neutr. 



Fri Fritt (jfr anm. 2) Fria 



Frisk Frist ^^) Friska 



Gamal Gamalt Gamla (vanl. gimbel) 



Jup Juft 36) Jupa 



Kvit Kvitt (jfr anm. 2) Kvita 



35) Här har k bortfallit i enlighet med § 55. 



36) Enligt § 47 står f för p framför /. 



