1 



dennes husfolk, hvilka under loppet af tvenne somrar lem- 

 nat mig många upplysningar i mitt ämne. Observations- 

 metoden har jag användt i alla öfriga svenska socknar i 

 landskapet, hvilka jag dels genomvandrat, dels under flere 

 somrar varit bosatt i. Slutligen må åtskillige målkunnige 

 vänners från olika socknar meddelanden samt mina egna 

 barndomshogkomster af dialekten i min födelseort nämnas 

 såsom de källor, ur hvilka, jämnte de nyssnämnda, jag 

 hemtat det material, som på efterföljande blad blifvit be- 

 handladt. 



Jag nämnde nyss den inverkan skriftsvenskan utöfvat 

 på målet och här är det på sin plats att tillägga det dia- 

 lekten i vestra delen af landskapet derigenom blifvit så godt 

 som förstörd utom i sina väsendtligaste egenheter t. ex. qvan- 

 titetsförhållandena. Dessa hafva icke blott hos allmogen för- 

 mått motstå skriftsvenskans inflytelse, utan hafva tillochmed 

 endels gjort sig gällande framför densamma hos den bildade 

 klassen, hvars tal här har att uppvisa icke så få korta stam- 

 stafvelser, der svenskan, sådan hon talas i Sverige, nu eger 

 långa. Om qvantiteten i målet skall för öfrigt utförligare 

 talas längre fram i ljudläran (se § 30). 



Äfven från en annan sida skulle man tycka att svensk- 

 nyländska allmoge-målet måtte hafva rönt inflytande, nämn- 

 ligen från finskan. Men så har icke skett, och under det 

 att i de trakter, der finnar och svenskar bo invid hvarandra, 

 de förras språk upptagit en mängd svenska ord, har sven- 

 skan hållit sig nästan oblandad. De få ord, som lånats, har 

 HiPPiNG i sin afliandling „om svenska språkdialekten i Ny- 

 land" (Acta societatis scient. Fennicse tom. II) antecknat och 

 från detta ringa antal böra ändock åtskilliga afräknas, så- 

 som alldeles icke finska (jfr Thomsen: Den gotiske sprog- 

 klasses indflydelse på den finske sid. 40 not.). Ett sådant 



