87 



Neutra af andra starka deklinationen finnas ej många 

 i målet. Af de många i skriftsvenskan vanliga, som hafva 

 den ursprungligen romaniska ändeisen eri, användas af all- 

 mogen endast få, tydligen lånade från de bildades språk, t. 

 ex. säteri, breiineri, rederi. Andra neutra, såsom blad, herr- 

 skap, hafva jämnte plur. formen på er (bläder, herrskaper) 

 pluralis = siugularis, tillhöra alltså nästföljande deklination. 



3. Tredje starka deklinationens kännetecken är 

 att singularis och pluralis äro lika. Exx. 



Masculina : 

 Sing. skipare Plur. skipare 



rusthollare rusthollare 



tiggare tiggare 



böare boare. 



Anm. . Dessa och deras likar böjas stundom efter 2:dra 



st. deklinationen, således skiparer o. s. v. I fornspråket hafva 



de svag böjning, jfr Rydqvist Sv. Spr. L. II sidd. 6 och 319. 



Neutra : 

 Sing. b ån Plur. b ån 



epel epel ^^) 



30J Tillhör i nuvarande ski-iftsvenskan l:6ta et. dekliti., men bar i 

 fn. plur. ncetr. 



3') Tillhör i skriftspråket 3:dje svaga deklinationen. Om flere dess 

 likar skall blifva fråga vid nämnda deklination. 



