Caloniuska och Seskanderska exemplaren finnas de mest väsendt- 

 liga likheter med B. 96, men då dessa på andra ställen följa 

 helt olika Svenska originaler samt ofta texten då B. 96 åtcrgif- 

 ver varianterna samt tvertom, och då vidare in margine till det 

 Calonius'ka exemplaret förordningar från Gust. II Adolfs tid cite- 

 ras, så framgår häraf, liksom älven af andra omständigheter, att 

 de äro sednare hearbetningar, hvarvid dock Herr Mårtens förmo- 

 dade öfversättning blifvit grundligt rådfrågad och begagnad. 



Innan vi gå vidare torde några upplysningar om bemälde 

 Juustcn här böra få plats. Klemet Severinssox (Sigfridsso:v, 

 Sökringsso.n) Juustein var son af Kyrkoherden i Hauho Söfring 

 och bror till den Bengt Söfringsson, som blef stamfader för ad- 

 liga ätten Gyllenlod. Han namnes i handlingarna från åren 1588 

 — 1612 såsom fogde i Hollola härad. Är bland dem, som un- 

 dertecknat den i Åbo 1593 gifna försäkran om trohet emot Ko- 

 nung Sigismund. Klemet innehade Borgmästarebefattningen i Wi- 

 borg, då han jemte brödren Bengt genom Konung Karl IX:s bref 

 den 6 Juni 1607 fick i uppdrag att föranstalta om kanalgräfning 

 emellan Lappvesi och Juustila å. Han egde i möderne arf Jul- 

 tila i Hauho, hvarå honom tilldelades frihet genom Sigismunds 

 bref den 14 Juli 1594. Hans son Kristian namnes 1611 2 T 8 . 



Den näst Herr Mårten äldste kände öfversättaren, är den 

 omförmälde Ljogo Thomae eller Thomasson (icke: Ljukgo Tho- 

 mas, såsom Warmholtz säger). Hemma ifrån Limingo, var han 

 tvifvelsutan son till den Thomas Ingonis, hvilken åtminstone re- 

 dan 1555 förekommer såsom kyrkoherde i nämnde socken och 

 kontraktsprost i Norra Österbotten samt dog år 1580. Ljungo 

 lärer studerat i Upsala eller vid något utländskt universitet. Kyr- 

 koherde i Pyhäjoki 1576, transporterades han 1581 derifrån till 

 Salo och Brahestad. Honom afser K. Johan HI:s bref af d. 10 

 Juli 1590 till fogden Tomas Jöransson, hvari förordnas, att som 



