dentoriie böra fallas sasoin för dräp, aiulre åter menade endast 

 sårabot oya rum. D(mi fiirra asi<;ten, bvilken Jnris Profcssoren 

 Dootor Mich. Gijldemlolpe, som var närvarande, måtte bafva bi- 

 träd!, efter icke någon menin? fiir bonoin serskildt finnes i Pro- 

 Ittkollet antecknad, vann Plnralitet och allaltades altså i enlighet 

 dermed följande „Sententia: Oansedt Studiosi icke synas hafva 

 haft animnni occidendi, efter the komnio med blåtta händerna 

 uth att sOkia them som genom fonstrett kastade, är eij heller 

 enn bevijst them hafva~ haft några vapn niedli sigh: Dock likväl 

 erter the honom medh hans egitt svärdh sargatt och illa slagitt 

 hafva och han omsijder, sedan han uppe gångilt hafver och för- 

 meentcs heelader vara, doder är, och på sitt yttersta gifvitt them 

 skuld till sin dodh (: hvilckett Gndhi best kunnogt är :) Ty kan 

 Senatus them for dråpett icke aldeles befrija, uthan heemskiuter 

 underdånigest höga öfverheelena, om the icke må till Ijifvett för- 

 skoonas och boöter uutgöra efter dett 16. Gap: uti Såramålabalc- 

 ken medh vilia, uti St. L:" Men derefter säges: ,,Rationes po- 

 sterioris partis äro dessa och af Mag. Simone Kexlero sålunda 

 författade. Ilvadh then saken belangar emellan Stadzvachtmästa- 

 ren som dödh bleef, och Studenterne som honom sargade, äro 

 dessa rationes och skäl, hvij Studenterne icke måtte dömas till 

 lijfvett, utan till peninga straff: skälen äro dcsse som fölia. 1. 

 Quia vulnera per se non fuerunt lethifera: Quod probatur. 1. 

 quia percussores animum occidendi non habuerunt, nec dolose 

 eum percnsserunt, quod ipsi Actores testantur, non solum bacillo, 

 verum etiam gladio verberavit. 2. Ty både badaren och Barbe- 

 raren vitne alt såren icke voro dödelighe; Them man böör troo 

 i sin konst. 3. Att hann som badariMi vitnade, genom slem- 

 mande, drickande och brännevijns suupande hafver giordt sina 

 såår värre, att hann genom sitt oskickeliga leefverne hade fådt 

 heeta i såren och Slyngh i sijdan, thet hann genom nychterheet 

 be^ge hade kunnatt fria sigh före. Sedan när man seer till 



