24 



efter rena Lutheri Catechesin, uti libi^o Concordice skrefven, mia 

 edition adjustera skulle. Dhet iag och gjorde uti Herrans fruch- 

 tan. Tå ingen Lutheri fråga, intet Lutheri svahr bleef till dhet 

 ringaste rordt; mehra än uti föHiande stycken. Lutherus frågar 

 huru en Husfader skall sitt folk lära etc. Alla Svänske och Fin- 

 ske Catccheserne säija: Huru skall nian ungt folk förehålla: och 

 så lyder ock min Finska Cateches, Sedan uti Capitlet om Skriff- 

 termåhlct; effter vij uti Svärige och Finland bruka en allmän Skriff- 

 terniåhl, lätt iag effter heela Fäderneslandets maneer insätta bö- 

 nerne: Jag fattig syndig menniskia etc. och Barmhertige Gud 

 etc. som uti Lutheri Cateches der så långa intet finnes, när hvart 

 Bichtbarn särskildt giör sin confession. Så mycket effter alla 

 andra editioner går min Cateches ifrån Lutheri Cateches: men 

 icke ett ord uti dhet öfrigare; till någon fråga, något svar 1. nå- 

 gon lära, som Lutherus i sin lilla Cateches forer och drijfver. 

 Men när iag detta justerande giorde, föllo uth här och dher nå- 

 gra ord, som andra privati till Lutheri Texten effter sitt behag 

 insmygdt hafva, tå och vijd samma tillfället föll uth dhet svaret, 

 som Doct. Gezelius uti Capite de confessione till en Lutheri fråga 

 ensijdes tillsatt hade. Itt rättare svar till sama fråga fines 

 uti Finska Catechesen, som är tryckt i Stockholm A:o 1615, 

 men är doch det sama sedermehra slraxt utmönstrat uthur alla 

 Finska Catecheser; intill dess Sal. Gezelius detta sitt egna til- 

 lade; och nu bör samahs vara borta, för dhet att dhet orijm- 

 mel:n till frågan svarar, och intet fuies uti Lutheri Catcchismo. 

 Såsom fördenskull uti denna min edition icke ett ord är mitt, 

 uthan Lutheri Cateches uthan någon uplappning, effter grundbo- 

 ken librum concordine richtig uplagder; ty förmodar iag, att in- 

 gen rättsinig skall mig härföre lasta kuna. Flyr altså till Ed:s 

 Kongl, Maij:tz mildheet och höga rättvijsa, iag beklagade Christi 

 Tienare, Ed:s Kongl. Maij:tz underdånigesle Undersåtare, aller- 

 \inderdånigst och allerödmjukebgest bidiandes, emoot een sådan 



