selsalt sig med Stilgjuteri och sedan blef ifrågavarande Tryckeris 

 första fureståndare, har nämhgen, såsom i ofvanhemiilda Histori- 

 ska UnderruUelser, tredje Stycket sid. 696, är närmare ådaga- 

 lagdt, icke mera för år 1688 åtnjutit någon aflöning, och hans 

 broder Bokbindare Gesällen Johan Medelplan erhöll d, 6 Decemb. 

 samma år på sin begäran „at blifva utaf Senatu Academico med 

 någon hielp ihogkommen," det svar, att sådant kunde „intet vil- 

 faras effter han tänkt gifva sig här ifrån, varandes alla redan til 

 Wijhorg reesfärdig;" af h vilket allt sammanlagdt torde få slutas, 

 både att den förstnämnde minst ett år förrän Tryckeriet i be- 

 rörda stad kom i verksamhet varit med förberedelser dertill så 

 sysselsatt, att han icke mera kunnat gå Universitetet till banda, 

 och att genom honom nya, gladare, utsigter dersammastädes öpp- 

 nats för den sednare, som d. 24 Sept. 1687 förgäfves sökt att 

 få blifva Akademie Bokbindare i Abo. Om Daniel Medelplaan 

 då äfven gjutit stilar för det nya Tryckeriet, vågar jag likväl icke 

 säga, så vida ingen skrift är med visshet känd, till hvilken det 

 ofelbart ringa och ofullkomHga stilförråd vore användt, som han 

 måste förmodas hafva kunnat tillverka, men deremot sannolikt 

 synes, att en större del af stilarne, om icke alla, blifvit i Stock- 

 holm uppköpt under det Biskop Bång derstädes uppehöll sig 

 vid Riksdagen 1689, eller ock ifrån någon utrikes ort då inför- 

 skrifvits. Detta öfverensstämmer ock med Biskopens ofvanberörda 

 ord och ännu mera med de i samma Relation längre fram föl- 

 jande: „När jag nu fick Trycket hit i förl. år, lät jag ibland nö- 

 dige Scholae böcker, och Finska Catechesen, på landels begäran 

 tryckas." Huruvida häraf den mening må kunna dragas, att 

 tryckning af flera sådana böcker, än Catechesen, äfven skett 

 samma år, är likväl, medan icke något med uppgift om tryck- 

 ningsåret försedt exemplar af någon annan kunnat upptäckas och 

 all närmare upplysning i ämnet för öfrigt saknas, så mycket 

 mera tvifvelaktigt, som icke heller någon af de hittills kända, i 



