51 



physis en krummet, meget spids Tand, der ganske har Form af 

 en Slangetand, og adskilles fra den tilsvarende ved den oven- 

 omtalte Grube; bagved denne sidder en næsten lige spids 

 og conisk, dog for og bag med en skarp Eg forsynet Tand, 

 der er 18 til 20 Millim. lang og meget mere end dobbelt 

 saa stor som selv de længste af alle de andre; og derpaa 

 folge endelig 28 til 30 spidse, comprimerede, næsten tveeggede 

 Tænder af meget ulige Storrelse , blandt hvilke navn- 

 lig 3 , der indbyrdes adskilles ved mellemstaaende mindre, 

 rage op over de andre og opnaae en Længde af en 7 til 8 

 Millimetre. 



Naar Munden lukkes , optages Overmundens tvende mid- 

 derste Tænder af Gruben i Underkjæbens Symphysis, og dennes 

 to lange Tænder skjules da i to dybe Huller i Mellemkjæbe- 

 benene udenfor Ganeseglet; endelig findes der indenfor dette 

 nogle mindre Fordybninger, hvori Ujiderkjæbens övrige forlængede 

 Tænder passe ind. 



Gane- og Vinge-Benene ere tæt besatte med yderst smaae 

 Tænder, hvis Störreise er saa ubetydelig, at de kun frembringe 

 en for Foleisen lidet mærkelig Ruhed. 



Svælgbenene ere besatte med Floielstændcr , som vel ere 

 smaae men dog större end Ganetænderne. Endelig Andes der 

 paa Gjællebuernes indvendige Rand en Række Knuder , tæt be- 

 satte med fine Tænder eller Torne af saa ringe Störreise, at 

 man uden Lupe neppe bliver dem vaer med Undtagelse af de 3 

 til 4 paa Toppen af Knuden, der ere Here Gange större end 

 Resten. 



Næseborene sidde meget nærmere ved Snuden end ved Oinene 

 og vise intet eiendommeligt. 



Oinene ere næsten kredsrunde og middelstore, saa at deres 

 Diameter indeholdes omtrent sex Gange i Hovedets Længde 

 (regnet som forhen} og fire Gange i Afstanden fra Snuden til 

 Spidsen af den Beensplint, hvori Craniet bagtil ender. De synes 

 ved forste Blik mindre, end de virkelig ere, paa Grund af to 



