35 



reste af de loddede, den længste af dem alle. Ligesom det i 

 större eller mindre Grad er Tilfældet med de övrige Finner, saa- 

 ledes findes der ogsaa paa Bugflnncrne i Mellemrummene mellem 

 Straalerne nogle Skjælrader, som fra Finnernes Rod folge Ran- 

 den af Straalerne, men som navnlig fremtræde paa Finnens un- 

 derste (bageste) Flade og ere meget mindre udbredte paa den 

 modsatte Side. 



Paa Kroppen ere Skjællene ordnede i skraac Rader saale- 

 des, at deres bageste frie Rand danner en Vinkel med Legemets 

 Længdeaxe, idet deres nederste Ende ligger mere bagtil end den 

 överste. De erc snarere smaac end store, i en Tverrad fra forste 

 Rygfinne ned til Bugen tælles henved 30 og i en Linie fra Gjælle- 

 laaget til Begyndelsen af Halcfinnen omtrent 90. 



Skjællenes frie Deel er glat, dog ud imod Bagranden for- 

 synet med en Bræmme af fine Striber, der danne en meget fiint 

 takket Rand om Skjællet. Deres skjulte Deel (^Roddelen) er 

 truncat og forsynet med en af 9 til 11 Straaler bestaaende Vifte. 



Sidelinien lober i lige Afstand fra Ryg og Bug omtrentlig 

 parallelt med Ryglinicn og fortsætter sig ud paa Halefinnen 

 lige til dens bageste Rand; dens Skjæl ere forsynede med en 

 rörformig Sliimkanal, som lidt foran sin bageste Ende udsender 

 en fiin Green til hver Side. 



Paa de i Spiritus opbevarede Exemplarer er Farven sölv- 

 glindsende; langs Ryggen er hvert Skjæl forsynet med en graa- 

 lig Linie, hvorved der dannes meget smalle skraae Striber, 

 som omtrentlig naae ned til Sidelinien; paa begge Rygfinnerne 

 er den Straalerne forbindende Hud besat med uregelmæssige 

 mörke Pletter, der ere noget större paa forste Rygfinne end paa 

 anden. Paa den levende Fisk ere de skraae Striber mindre tyde- 

 lige, og den sölvhvide Farve antager paa Ryggen et graagrönt 

 Skjær, der ovenpaa Hovedet spiller over i Violet. 



En nöiagtig anatomisk Undersogelse af Indvoldene har jeg 

 ikke kunnet anstille og maa derfor indskrænke mig til et Par enkelte 

 Bemærkninger desangaaende. Cardia og Pylorus sidde meget tæt 



