70 



antages at være tilfældig sygelige Jîuske; dernæst have alle de 

 Stykker, jeg har scet, foruden de hos den charakteristiske store 

 Hornlcd, tillige havt de tyndere Grenes Kalkled af den tykkere 

 og budtede Form , som er saa eiendommelig for den og som 

 ogsaa er godt gjengivet i den Esperskc Figur; endelig synes 

 Rumph i Figur B. PI. 84 at have afhildet det nederste Stamme- 

 stykke af denne Art, og da denne Figur skal være hans species 

 marina, hvoraf han ikke kjender Grenene men kun Rod- og 

 Stammestykkerne, der netop skulle forekomme paa betydelige 

 Dybder — fra 60 til 80 Favne —, vilde Arten altsaa i sin Fore- 

 komst afvige ganske væsenligt fra den ovennævnte Lavvands- 

 form I. littorca. 



3. I polyacantha', ramosissima; ramis et ramulis flcxuosis 

 multoties divisis , diffusis, sæpe coalitis; articulis variæ longi- 

 tudinis, ramorum subcylindricis, semitortis, obliqve-truncatisj 

 ramulorum vero longioribus, pluribus in unum coalitis, hine poly- 

 morphis, cruciatis, multispiiiis, ramclligeris; (sulcis profundissimis, 

 articulorum ramorum plus minus flexuosis , ramulorum vero 

 undulatis, tortuosis). 



Skjöndt denne Form er forekommet mig hyppigst i offent- 

 lige og private Samlinger, har jeg ikke med Sikkerhed kunnet 

 finde den omtalt eller afbildet hos nogen Forfatter. Maaskee 

 turde dog Pallas tillige havt denne Form for sig, hvorpaa enkelte 

 Udtryk synes at henpege. Den er meget kjeiidclig ved den tætte 

 uregelmæssige Forgrening og de mindre Grenes forskjelligformede 

 Led , hvis mer eller mindre valtseformede Axedel er temmelig 

 lang, men ligesom vreden og pigget eller tornet i flere Retnin- 

 ger, idet den bærer 2 — -5 lange Fremstaaenheder, der udgaae til 

 flere Sider og tydeligen ere ligesaa mange med Leddet sammen- 

 voxne Sideled, eller Grundled til Sidegrene. Idet Leddene eflcr- 

 haanden fortykkes paa de större Grene, optages kjendelig mere 

 og Mere af disse Torne eller Grene i selve Axedelen, og Led- 

 dene nærme sig derved mere Valtseformen , men ere dog stedse 

 temmelig uregelmæssige og halvvredne. Derfor have de dybe og 



