terminer 1 ). Dessutom värfvade Gustaf Adolf trupper i Ne- 

 derländerna, erhöll derifrån krigsskepp till understöd o. s. v. 

 Men Gustaf Adolf och Oldeubarneveld fäste ännu mera 

 omfattande framtidsförhoppningar vid förbundet af år 1614. 

 De tänkte sig att Nederländerna och Sverige icke blott ge- 

 mensamt skulle utöfva inflytande på nordens magtförhål- 

 lanclen och bevisa hvarandra ömsesidiga tjenster, utan äf- 

 ven gå hand i hand i de stora europeiska förvecklingar, 

 som stundade. Det var i denna mening, som Oldenbar- 

 neveld någon gång yttrade, att hans fädernesland borde 

 söka sin bästa trygghet i förbindelsen med Frankrike och 

 Sverige 2 ). Gustaf Adolf fann snart anledning att inför ge- 

 neral-staterna framlägga förslag om ett gemensamt och kraf- 

 tigt uppträdande mot den evangeliska sakens fiender. För- 

 hållandet mellan Sverige och Polen hade blifvit allt spän- 

 dare och det syntes otvifvelaktigt, att en öppen brytning 

 skulle inträffa; Den envishet, hvarmed konung Sigismund i 

 Polen vidhöll sina arfsanspråk på Sveriges krona, den ifver, 

 hvarmed de polska krigsrustningarna bedrefvos och den öppna 

 fiendskap, som vid flere tillfällen trädde i dagen, manade 

 Gustaf Adolf att vidtaga kraftiga försvarsanstalter. Men från 

 början betraktade han kampen mot Polen ej mindre såsom 

 sin än såsom hela det protestantiska Europas angelägenhet. 

 Tvisten mellan Sverige och Polen var till sitt ursprung icke 

 blott dynastisk utan äfven religiös och Polen var såsom kej- 

 sarens af Österrike och Spaniens bundsförvandt en medlem 

 af det allmänna katolska förbund, som hotade den pro- 



1 ) Aitzema Saecken van Staet en Oorlogh del. I. sid. 214. 



2 ) Een oudt seggen van den Heer van Oldenbarnevelt, van dat 

 onsen Staet in de correspondentie met Vranekryck ende Sweden 

 haer meeste seekerheyt hadde te soecken. Vreede, Nederland en 

 Zweden sid. 92. 



