SVERIGE OCH NEDERLÄNDERNA 1621-1630, 



HISTORISK INLEDNING. 



I. 



År 1610 hade kampen mellan Europas protestantiska 

 och katolska stater på alla håll upphört, men det var att 

 förutse, att freden icke skulle blifva långvarig, och att re- 

 ligionskrigens låga åter inom kort skulle tändas. De ka- 

 tolska magierna hade icke afstått från sina planer. De 

 slöto sig allt fastare till hvarandra, beredda att ånyo gripa 

 till vapen och nu likasom förr var Spanien deras erkände 

 ledare. Inom det protestantiska partiet åter trädde den unga 

 nederländska republiken främst i ledet. Protestanterna kunde 

 icke efter Henrik IV:s död vänta sig stöd af Frankrike, som 

 vanmägtigt och söndradt blifvit ett rof för jesuiternas och 

 det ultra-katolska partiets stämplingar. Äfven Stor-Brit- 

 tannien begynte under inre stridigheter och till följd af en 

 svag och vacklande politik förlora öfriga protestantiska mag- 

 ters förtroende. Så mycket mera syntes derför de förenade 

 provinserna, som efter en lång och i det hela lycklig kamp 

 mot Spanien år 1609 slutit stillestånd med denna magt, 

 kallade att värna de protestantiska intressena. Så fattade 

 äfven republikens då varande främste statsman, John af 01- 

 denbarneveld sitt lands ställning. Anande att framtida faror 



