LXV 



som delvis varit vitne till förbundsunderhandlingarna, med- 

 förde vid sin återkomst till Sverige underrättelse derom och 

 var äfven i tillfälle att till Gustaf Adolf, som fortfarande 

 vistades i Liffland, öfversända sjelfva förbundsartiklarne. If- 

 rig såsom Gustaf Adolf var att knyta en intimare allians 

 med Nederländerna, var han betänkt på att ansluta sig till 

 detta engelskt-holländska förbund. Derom vitnar ett bref 

 fråu honom till Axel Oxenstjerna, dagt. d. 16 Dec. 1625, 

 der konungen bland annat säger: Jag har för få dagar sedan 

 fått eder broders bref och dertill fogade de förbundskondi- 

 tioner, som mellan England och Holland slutna äro. Och 

 alldenstund Jag ser att verlden så sällsynt sig kastar, att 

 icke ringa farlighet synes vårt fädernesland tillstunda dädan 

 efter, derföre tyckes mig icke ur vägen vara, till Holland en 

 ny legation att sända, hvilken Fullmakt och Instruktion hade 

 „medh Hollenderen och konungen af Engelandh at tractere 

 ved samma set och conditioner som the sin emellan sluttit 

 hafva". Tillika medsände konungen förbundsartiklarne och 

 uppmanade Axel Oxenstjerna att med ledning af dem upp- 

 sätta en instruktion för Per Baner, som jemte Camerarius 

 egde att bedrifva saken i Haag. Oxenstjernas möjliga in- 

 vändningar gendref konungen på förhand, framhållande nöd- 

 vändigheten af att „vij ewangelische gjorde et, vår frihet at 

 försvara, som thet andra partiet gjöre et os at undertryc- 

 kia" 1 ). Det kan icke vara tvifvelaktigt, att det förbund, 

 sum här åsyftas, är det i September ingångna förbundet 

 mellan England och generalstaterna, ty några andra „för- 

 bunds-conditioner" kunde Gabriel Oxenstjerna icke hafva 

 meddelat Gustaf Adolf 2 ). Per Baners resa till Nederlän- 



*) C. G. Styffe, Gustaf Adolfs skrifter sid. 509. 



2 ) Jmfr Camerarii bref af den fa Oktober, der han uttryckligen 

 nämner, att Gabriel Oxenstjerna fört förbundshandlingarna med sig 

 till Sverige. Handl. sid. 321. 



