Adolf inför desse afgaf, voro af samma iimehåll som brefven 

 af den 16 och 20 April. Förgäfves sökte v. Götzen afråda 

 Gustaf Adolf från planen att genom Polen framtränga till 

 Österrike och förmå honom att välja Öder till bas för de 

 blifvande krigsoperationerna. Från denna tid begynte Bran- 

 denburg visa allt större likgiltighet för de evangeliska al- 

 liansplanerna. — De nederländska generalstaterna voro efter 

 prins Moritz af Oranien död (April 1625) allt mera tvungna 

 att tänka på egen trygghet, och deras krafter togos helt och 

 hållet i anspråk af kriget mot Spanien. Camerarius, som dock 

 sökte teckna ställningen i så ljus dager som möjligt, kunde 

 icke underlåta att gifva uttryck åt ett tilltagande missmod. 

 Än skref han: ,,o att allt hade blifvit såsom förr och konun- 

 gen af Danmark icke hade stört hvad som på så utmärkt sätt 

 blifvit börjadt"; ') än åter: „för öfrigt är jag i mitt sinne bit- 

 tert berörd af att i en sak af så stor vigt så många hinder 

 och oförmodade vändningar inträffat, hvilka hittills hindrat 

 en snabb verkställighet; ursprunget och början till förändrin- 

 gen härleder sig från konungen af Danmark, hvars sinne 

 äfven jag alltid fruktat; konungens af England 2 ) och prins 

 Moritz död har ytterligare förorsakat icke ringa dröjsmål 

 i planerna och i utförandet 3 ). Visserligen kunde han om- 

 nämna att han haft rådplägningar med den engelska mi- 

 nistern, lord Carleton, och med andra politiska personer 

 i Haag om lämpligaste medlet att bereda Gustaf Adolf un- 

 derstöd, men de förslag han meddelade såsom resultat af 

 dessa öfverläggningar, voro så obestämda och sväfvande, 

 att de knapt kunde förtjena en allvarlig uppmärksamhet. 

 Att de summor, som den engelska regeringen anslagit för 



*) Den 2 Maj 1625; handl. sid. 209. 



J ) Konung Jakob af England hade i Mars 1625 aflidit. 



3 ) Den i| Maj 1625. Handl. sid. 223. 



