87 



namnes från Sääksmäki en bonde Cuningas de Rapalum: 

 Svb.). 1 Jfr äfven namn sådana som Kongerud m. fl. i Norge 

 (se Rygh NG I s. 4 o. s. v.). Å andra sidan böra vi märka 

 Kongola (Korikola) i Halikko, Jämsä, som synas kunna vara 

 ursprungligen finska. 



Inginen (Inlånen); fsv. Inge. Jfr ofvan Ingois i Lemo. 



Kautrania (1540 Kautaranda); namnet kunde återge ett 

 fsv. *Gauta-strand (jfr fsv. Göte, isl., no. Gauti), men synes 

 mig snarast vara ett gammalt tvåstammigt germanskt person- 

 namn: *Gantbrandr (jfr fht. Gauseprand). Jfr Kultaranta i 

 Nådenda], Varjoranta i Nykyrko, InJceranta i Töfsala. 



Kierikkala (1460 Gerikalä); se Kiikala. 



Laavinen: fsv. Lave, isl., no. Lafi (Rygh NG I s. "274». 

 Jfr Laavu i Kymmene, Laavainen i Virmo. — Namnet tyc- 

 kes äfven med kort vokal ha inlånats till finskan: märk 



Lavamaki (jfr andra namn på -mald ofvan s. 56), 

 h vartill svarar Lavila i Eurajoki, Letala. 



Silvola: fda. Sihvi. Se Silva i Kiikala. 



Husko. 



Annexsocken med 687 invånare. 



En svensk lokalitetsbeteckning är väl det i Svartboken 

 från år 1460 omnämnda Voghtenkidla, hvilket troligen är att 

 förstå såsom en förfinskad form af ett fsv. Fogh(a)ta-kulla. 

 Jfr Vohdensaari i Nystad. 



Öfriga anmärkningsvärda namn äro: Asola: se Asila i 

 Angelniemi. 



Valli: se Vallinen i Rimito. 



1 Här ha vi dock snarast att antaga ett urn. släktnamn *Ku- 

 ningaR. Jfr fsv. Kyninge, Kunungaby, nsv. Kunninge hos Hellquist 

 Sv. ortn. på inge s. 79 f. och Kuninkainen i Hvittis. 



