85 



I äldre jordeböcker förekommer ett stort antal svenska 

 namn, men dessa torde till större beteckna gårdar i ännu 

 svenska trakter uti den utanför liggande skärgärden. Så t. ex. 

 må nämnas från 1589 Biörcköö, Westerby, Träsk, Nessby, 

 Hönsnäs, Medellby, Hattresk, WaUkast, Rotting (troligen <C 

 ■Rödling; jfr Rödlins i Rimito), Karby, Markorn, Bondeby, 

 Bondenes, Galtby, Finnö, Giltö, Aspöö, Brunsker, Litzla- 

 (jiltö. 



Finskt är däremot Odensnäs: Ohensaari (1404 Oden- 

 saari, : 1439 Odhensari, 1618 Ochdensaré), hvars första led 

 är genitiven af fi. Ohti (biform till Ohto, betydande egentligen 

 ..björn''). Samma namn ha vi i det estniska Otepää, tyskt 

 Odenpä (representerande en äldre form med bibehållet n; 

 se Setälä ÄH s. 379). 



I Svartboken omnämnes en Olauus Halffuastad från 

 Masku (?), men man är därför naturligtvis ej berättigad att 

 antaga, att här verkligen funnits någon egendom med detta 

 namn, ehuru detta kan vara möjligt. 



Bland namn, som möjligen kunna vara germanska, anteck- 

 nar jag följande: 



Masku; fht. Masco, Masgo. Jfr Maskila i Nummi. 



Åkkoinen; fda. Aggi 1. Akki; fht. Acco. 



Auvola (1337 Areas: 1432 Aniwasby ni. fl.; månne ej 

 d^tta senare vara — - Anavainen i Gustafs; jfr Svb.); se Au- 

 vola i Pemar. 



Danila; fsv., fda. Dan. Se Taninen i Pemar. 



Palsala; se Villnäs. 



1 Här må som rättelse till den af mig enligt kyrkoherden 

 Ad. Keovius i Finsk tidskrift 1902 s. 419 meddelade uppgiften, att 

 Odensaari 1-404 skulle afse Odensö i Pojo, antecknas att nämnda 

 urkundsform euligt meddelande af statsarkivarien Hausen afser 

 Odensnäs i Masku och ej Odensö i Pojo. 



