82 



användt såsom tillnamn (se också K. Rygh s. 36); Killerud 

 redan i Röda boken. — Samma namn i Nousis. 



Kräkilä; fsv. Qregge. Samma namn finnes i Lillkyro 

 och skrifves där 1752 Gräggälä. Kräkilä finnes också i Vem o. 

 Jfr Kreula i Bjärnå, Oreggböle i Pärnå. 



Tampari gör intryck af att vara svenskt, men jag har 

 ej fannit någon fullt tillfredsställande etymologi. Jfr kanske isl. 

 tillnamnet dam/pr (K. Rygh) eller det bekanta ( Einar r) 

 pambarfskelfir). 



Tärkhinen; jfr fsv. Starki 1. no., isl. Starkadr (märk 

 Staerheby < Starkadeboe: Rygh GP s. 232). 



Om namnet Mashu se nedan MasJcu socken. 



Hskaincn: Vi 11 näs. 



Kapell med 1,259 invånare. 



Jag har funnit följande svenska ortnamn: Brandö, Lem- 

 sjöholm (fi. Lempsaari 1. Lempsholma), Vittnas (fi. Louhi- 

 saari). 



Bland gårdnamnen tyckes följande innehålla svenska 

 namn element: 



Askamen (1374 Ascasae »prope castrum Aboense", osä- 

 kert är dock, om härmed afses Askainen kapell; jfr äfven 

 följande namn: 1380 Askonen „j Santamalum", 1460 Askas- 

 bote i Rusko (troligen = Askainen i Vahto), 1462 Askala i 

 Lunda, 1515 Askas i Nummis; Askala i Pemar, se ofvan): 

 fno. Aski (jfr fsv. Asger, Asgot, fno. Asgautr, hvaraf väl Aski 

 är en kortform). Märkas bör för öfrigt, att det äfven finnes 

 ett sv. sjönamn Asken och ett fsv. älfnamn Aska (se Hellquist 

 Sv. lm. XX:1 s. 42); också Rygh GP s. 17 antager ett älfnamn 

 Aska. Det kunde kanske ligga till grund för något af de 

 nämnda fi. ortnamnen, ehuru jag anser det vida sannolikare, 



