79 



sta(per): fsv. Käre + fsv. staper. Jfr Saxen, Sv. hef. ålder 

 s. 14. 



Upsila (utt. Upsla) skrefs 1711 — 1716 Upsala, hvilket 

 för vår tanke till det kända stadnamnet i Sverige, för öfrigt 

 äfven vanligt gårdnamn i Norge. Namnet är sammansatt af 

 upp och sal (hemvist, vistelseort, nejd), alltså = »trakten där 

 uppe" (se Noreen Upps. studier s. 2()3; jfr äfven Rygh NG 

 Indi. s. 73). - - Ehuru jag anser denna etymologi för sanno- 

 lik, vill jag dock äfven påpeka en annan härledning. Namnet 

 kunde vara bildadt på ett personnamn Upsi, uppvisadt såsom 

 tillnamn från fornnorskan („Tagskjeg": K. Rygh). 



Kaupisto (1427 i Arw. hand. II) kan möjligen vara ett 

 gammalt stad-mmn'. *Kaupa-staper, men är snarare en finsk 

 sfo-bildning på personnamnet Kauppi. Jfr Soinisto i Nåden- 

 dal (och se Forsman PN s. 234). 



Svenska personnamn ligga äfven troligen till grund för 

 följande: 



Röödilä (uti. Rölä: 1438 Rodluda: Svb.; 1555 Rödilä). 

 Namnets ljudutveckling har säkerligen varit *Röydälä > *Ro- 

 öälä > *Rodlä >• Rolä (annorlunda, säkerligen orätt, Ojansuu 

 I s. 135) l ; fda. Roth, isl, no. Raufir. Den finska formen 

 utgår sannolikt från stadiet *Royd. — Häraf ha vi troligen 

 sedan ett svenskt släktnamn Rödlin, som återfinnes uti Röd- 

 lins (gårdnamn), äfven det i Rimito. 



Aatila; fsv. Adhi. Jfr Aatila i Kaxkerta. 



1 Om den här antagna ljudutvecklig-en är riktig, är formen 

 Rodhala af intresse för belysande af den sydvästfinska diftong- 

 reduceringens ålder (jfr Ojansuu I s. 75). — I sammanhang härmed 

 kunna tvänne andra ortnamn påpekas, som i sin nuvarande form 

 uppvisa diftongreducering: Laarois i Pemar (< Laurosista 1440, Lau- 

 rosta 1451, — pagnm Lauristo) och Laaleis i Askais (< Laulis 1405), 

 intressanta för belysande af ljudlagens geografiska utbredning. 



