70 



Paattinen. 



Kapell med 1,965 invånare. 



Äldre former af namnet: 1368 Pathes aa (var. Pades), 

 1410 Paatisten by (af en senare hand), 1411 Patis o. s. v. 

 Jag har ofvan s. 15 sammanställt namnet med förra leden i 

 Båtsholm och härledt det från ett personnamn (tillnamn) Bät. 

 Emot denna etymologi må likväl anmärkas, att vi i så fall 

 åtminstone i de älsta formerna — och vi ha ju sådana allt 

 ifrån 1300-talet — skulle vänta oss het bevaradt likasom i 

 Brunkola, BucJcila m. fl. 



Ett gammalt svenskt gårdnamn är Tiipilä « sv. Thig- 

 bile); se Kiikala, St. Mårtens. — Ett ungt sådant är sanno- 

 likt Malmgård. 



Af svenskt ursprung kunna också följande namn vara. 



Auvais och Auvaismaki (1540 Aiv asmäM) ; se Auvala i 

 Pemar. 



Kreivilä (1540 Greijitilä); se Kreivi i Uskela. 



IsJcois; etymologi? 



Poso; fsv. Bose, fda. Bosi, fht. Boso. 



Skinnaria; se Brunkala m. fl. 



( T rsala : fda. Ursa. 



PukTci; fsv. Bugge (jfr Loll.-Ealsters Buk, Bvck). Jfr 

 PuTckila i Uskela. 



Ullainen; fsv. TJlli (Falkman). 



Uro (1513 Wrola)- fda. *Uri, Uro. Jfr 1757 Urå i 

 Storkyro. 



Viikkala (1434 Wikala); se Viikka i Lunda. 



Innan vi åter förflytta oss ned till kusten, vilja vi ännu 

 kasta en blick på namnförrådet i Pöytis, Orihpää, Yläne och 

 Karinais, där vi visserligen ej finna några svenska ortnamn, 



