64 



Talola (1411 Talola, Svb); se Talala i Halikko. Jfr 

 äfven Talonen i Lillkyro, Kumå. 



Sätteri är väl samma namn som Säteri i Pikis (fsv. 

 saeter) och har möjligen varit en gammal „säter". 



Af svenskt ursprung synes äfven Värmda vara. Det 

 kunde jämföras med det svenska sjönamnet Värmeln („den 

 brusande, kokande"), hvaraf Värmland fått sitt namn (Noreen, 

 Spridda studier II), men detta anser jag för osannolikt, då 

 mig veterligen härstädes ej förekommer något vattendrag med 

 detta namn. Däremot är det möjligt, att namnet är bildadt 

 på singularen af folknamnet fsv. Waermar, isl. Wermar, hvil- 

 ket kunnat användas såsom tillnamn. Jfr t. ex. Fris, Finne 

 m. fl. 



Om vi allt fortsättningsvis följa Pemar ås lopp komma 

 vi till Somero socken i Tavastland, där några svenska ortnamn 

 förekomma: Långsjö, Söderkidla, AviJc, hvilkas ålder dock är 

 mig obekant. Ännu längre österut ligger Sömmarnas: So- 

 merniemi kapell. Namnet kunde möjligen innehålla person- 

 namnet fda. Somar, isl., no. Somarr, fht. Surnar, men det 

 synes mig dock sannolikast, att Sömmarnas blott är en folk- 

 etymologisk ombildning af Somerniemi, som ej torde kunna 

 skiljas från Somero, Somerjohi, hvilka synbarligen äro bildade 

 på fi. somer „grus". Se däremot Sommersoja i Reso. — 

 Norrom dessa socknar ligger Tammela socken (jfr Tammi i 

 Halikko m. fl.), där vi finna namnen Forssa och Viksberg samt 

 Humppila (bildadt på fsv. Humpe). 



Efter denna exkursion upp längs Pemarå skola vi nu 

 följa Aura ås lopp. Vi komma då först till 



C un dä: C i et o. 



Socken med 4,067 invånare. Namnets älsta former äro: 

 de Lund, de Lundis (1331), Lundis (1340), Lundhen (1351), 



