61 



< sv. Ho för). Det synes mig dock på grund af formen 

 Hoffuari (1540) sannolikare, att namnet är en finsk sto-bild- 

 ning på det frän svenskan lånade personnamnet på samma 

 sätt som Kaupisto i Rimito, Soinisto i NMendal (se dessa). 

 Därjämte talar emot antagandet af ett stad-namn i någon 

 mån den omständighet, att orten i äldre tider bette Nybygd, 

 hvilket namn tyder på att bosättningen bär skedde jämförelse- 

 vis sent. 



Några andra verkliga ortnamn har jag ej funnit, men 

 en stor del af socknens gårdnamn tvekas vara bildade på 

 svenska personnamn. 



Brungi (hemman) och Brungilu (by) förutsätta ett fsv. 

 Brunge: jfr fda. Brunger; jfr Solue ~ Sgluer m. fl. (se Lind, 

 Arkiv XI s. 270 f.). 



Päärni: fsv. Baern. Jfr Päärnäspää i Angelniemi, 

 Päärnilä i Kymmene. 



Kappa: fsv. Kappe 1. Kobbe. Jfr Kappola i St. Karins. 



Halli; fsv. Halle. Se St. Bertils. 



Kraappa; namnet som är identiskt med Kraapa i Ha- 

 likko, Kraapo i Harjavalta utgår kanske från ett fsv. tillnamn 

 *Grap 1. Grape (jfr nsv. släktnamnet Grape). 



Prunkka; se Brunkola. 



Knaapi; se Halikko. 



Juutila (1540 Jutila); fsv. lut, Iute, fda. Iuti. Märkas 

 bör att namnet förekommer äfven i Karelen (nära Xurmis). 



Naapuri: fsv. näbur (se Thomsen, Den got. sprogkl. 

 indfl. s. 135 f.). Jfr Napue i Storkyro, som återger formen 

 ndbui (jfr äfven Loll.-Falsterbo tillnamnet Naboe). Uti svenska 

 trakter är Grannas som bekant ett mycket vanligt namn. 



Karvela; jfr isl. till namn skarfr (K. Rygh), som väl 

 är fågelnamnet sTcarf. Jfr äfven Karvala i Halikko, Lunda. 



