58 



Illois (1414 Illosté); fsv. I lie, 



Kulklcila: fda. *Skulki. 



Urikila; fda. Ungi. Jfr Unki i Eurajoki, 



ViiJckala (1434 Wikala); se Wiikka i Lunda. 



#m/rö (1474 Sigrélä); fsv. Sigrid, fno. isl. Sigfriör 1. fsv. 

 Sigfrid, isl. Sigfriör. Enligt Setälä ÄH s. 139 skulle vi vänta 

 oss ett långt i i första stafvelsen (igr > ii/y på samma sätt 

 som i fi. personnamnet Siiri (jfr också Siiri i Reso, Siiro i 

 Stora), Man vore benägen att antaga, att fi. Strila utginge 

 från fsv. Sirip (Noreen Asckw. gr. § 311 anm. 2; jfr också 

 Hesselman, Stafvelseförlängning s. 46), men vi ha ju från 1474 

 formen Sigrélä. Jag kan därför för närvarande ej finna någon 

 förklaring till det korta i: et. 



I detta sammanhang kunna vi upptaga två urgamla 

 svenska ortnamn: Airisto ~ Erstan, fjärd utanför Åbo och 

 Aurajoki ~ Auraå, älf som mynnar ut vid Åbo stad. Det 

 förra är ett fsv. *Airiks-staper, det senare åter innehåller så- 

 som första led sbst. isl. aarr m. grus (jfr sjönamnet Aurr och 

 älfnamnen Aur och Aura i Norge; Rygh NG Indi. s. 42). 



Innan vi gå att granska namnförrådet i socknarna norr 

 om Åbo, skola vi kasta en blick inåt landet. Vi skola då 

 i likhet med forna tiders kolonister följa älfvarna åt, nämligen 

 Pemarå (Paimionjoki 1. Somerjoki) och Auraå. Vid 

 den förra möter oss först Eura kapell och redan St. Mår- 

 tens socken, vid Auraå åter Lunda (Lie t o) socken och 

 Brunkala kapell, hvarjämte Patis kapell kan upptagas i 

 detta sammanhang. 



Eura. 



Kapell med 1,544 invånare. 



Kapellets namn (1540 Effra; jfr Eura socken) är säkert 

 nordiskt: fsv. er m. sandigt fält vid en strand, isl. eyrr f. och 



