45 



Hadvata(lS71 hadvalae, 1380 hadhvala, 1417, 1420 Hadh- 

 ivalaby; utt. Halvaln: jfr Setälä ÄH s. 158, Ojansuu II 71 f. 

 om öv'^>lr i finskan); jag återför namnet på ett fsv. *Haövi 

 1. Hpftvi (<C *Hapa-uihan). Jfrå ena sidan urn. Häpulai- 

 kan, HapH-uidafn och å andra sidan de talrika namnen på 

 -vi (hvarom jfr Bugge Antiqv. tidskr. X s. 357). — Samma 

 namn ha vi i det 1407 i Sv. dip]. I nämda Hadivas (troligen 

 i Kållands härad i Sverge). 



Hiides (1424 Hidis, 1439 Hidhis, Hy dis: Svb.) ; jfr fno. 

 Hidi, fsv. Hidhin, ehuru jag här anser finskt ursprug för 

 sannolikare (jfr fi. Hiidenvesi, Hiitola m. fl.). Äfven i St. 

 Bertils Hiidis (Lill-, Stor-, Noklca-, äldre Nork-). 



Ihherlå (1540 Ickarla); fsv. *Igger « Idhger enligt 

 Noreen Aschw. gr. § 285, 2). Om Idhger se Lundgren Sv. 

 lm. X:6 s. 125 not 2. 



Kalais (1540 Kalais>\ fsv. Kal, fsv., fno., fda. Kali. 



Kiertilä (1033 Kiertlä, 1682 Kiertla: utt. Kiätlä; såle- 

 des < Kieilä < XVer^ä < Kiertilä):, fno. GWr. (Jfr 1449 

 Gerdila i Reso: Svb.). 



Korois; fsv. -STori 



Krapila: se Krapenpyöli i Kiikala. 



Mäkala ; jfr fda. Jfa^, fsv. il/a£é (uti t. ex. MaJca-sta nu 

 Maakasto i St. Karins; jfr äfven Laurens Magis son på 

 1500-talet i Svb.). Jfr äfven Makaria i Bjärnå (märk t. ex. 

 Liuhtala <C Liuhtarla, Bitaala ■< Riddarla m. fl.). 



Ootois; fda. (Mi, Odo. Se UotJculla i Sagu. 



Pankila; se Bangi i Muurla. 



Rungo (Rungaa 1417, Runghaby 1417 ?, Rungha \A2'å, 

 Rungoi 1618); jfr f ht. Runco. Samma namn är kanske 

 Rungo (kärr), å Tervu i Kronoborg, hvilket antagligen är finskt. 

 . Skänkkilä (1618 Skänckilä); fsv. skänke munskänk, hvil- 

 ket väl i likhet med fsv. skänkiare användts äfven såsom tillnamn. 



