37 



troligen fsv. skaer: isl. sker n. skär 1. adj. fsv. skaer, isl. 

 skaerr klar) och Viksberg. 1416 och 1439 namnes i Svart- 

 boken ett Heslebergh, Haeslabergh (1618 Halssbergh), hvilket 

 enligt Svartbokens ntgifvare nu skall heta Hellsberg. Första 

 leden i namnet är fsv. htisle, hesle „ hasselskog". I samma 

 urkundssamling finner ocksä från år 1477 nämndt ett Ham- 

 marböle äng. Från 1540 års jordebok har jag antecknadt 

 ett Stangberg. 1405 nämnas i Sv. dipl. I Ekeby, Hakkebergh, 

 IHskareböle, ofrabole och Fuglabg. 



I likhet med flere andra socknar (se ofvan t. ex. Bjärnå) 

 uppvisar äfven denna sockens officiella namnlängder en mängd 

 finska namn med -böle såsom senare led. De äro naturligtvis 

 försvenskningar gjorda af häradskrifvare och präster. Sådana 

 äro t. ex. Kaupelanböle, Hahkaböle (redan 1477 Ackabole, 

 Hackaboile, 1540 HagTcahölé). På 1500-talet voro sådana mycket 

 vanliga, t. ex. i denna socken Kumioböle (jfr Kumjonpää i 

 Bjärnå), Ihanaböle, Heviläböle, Kijrenböle, Vikuriböle. 



Bland gårdnamn, som kunna vara svenska, märkas 

 följande: 



Aakkoinen: fsv. Ake; fda., fno. Aki. Namnstammen är 

 dock vanlig i finska trakter, t. ex. Aaka i Sastmola, Aakula i 

 Kumå, Aakkula i Kangasala. 



Aro (1464 Aros hy, 1540 Ariribölé); fsv., fda., fno. An. 

 Äfven i Reso namnes i Svartboken 1370 ett Aru. Aro, Aro- 

 nen äro äfven vanliga finska släktnamn. 



Paltta; fsv. Balte. Jfr Palta i Kuusjoki. 



Askala (1477 Haskala, 1540 Askala); fno. Aski (jfr fsv. 

 Asger, Asgot). Lån är dock knappast troligt, ty märkas bör 

 att Aska på 1600-talet förekom såsom mansnamn i Kexholms 

 län; likaledes vor Asko på 1500- och 1600-talen vanligt i 

 Savolax, Karelen och Ingermanland. — Af skrifsätten Åcka- 

 bole, Haskala (pro Hahkaböle, Askala) framgår en från många 



