33 



Pässi; fsv. Baesse, no. Bessi. 



Parta; fsv. Bardhe: no., isl. Baröi. Jfr det vanliga 

 släktnamnen Partanen (och fi. ^«rfa skägg << isl. &ar#; Thom 

 sen GSI s. 140). 



Kuttila (utt. Kutla), se Halikko. 



SFkraätarla (1540 Skrädda: 1685, 1601 Skradarla, 1693 

 Sradarla); sv. skräddare, användt som tillnam (t. ex. Martin 

 Skrädarson: Svb.). Jfr Falkm. Ortn. s. 201. — På grund af 

 uttalet Kratta (<^ *Kraatila) anser Ojansuu I s. 143 formen 

 Skraatarla bero på etymologiserande skrifsätt. Jag kan ej 

 finna hans resonemang öfvertygande. De äldre skrifformerna 

 äro fullkomligt enstämmiga. Och hans påstående att fonemet 

 rl alltid skulle hafva bibehållits i dialekterna öster om Åbo 

 håller ej streck. Själf anför han från Pemar Laiterla, som 

 uttalas Laitla, och Naskarla i samma socken skrefs 1540 

 Naskala. 



Palta; fsv. Balte, no. Baldi. 



Imbola (1540 Ymbola); fda. Imma, Immi. Se Immola 

 i Halikko. 



Jama fda. *Jami. Jfr äfven Jama torp vid Jamajärvl 

 Keuru och släktnamnet Jamalainen. 



Kiikala. 



Folkmängden beräknades år 1898 till 2,573 personer. 



Utom det synbarligen från yngre tid härstammande 

 Johannislund anser jag följande tre namn vara verkliga svenska 

 ortnamn : 



Tiipeli är samma namn som det i mellersta Sverige så 

 vanliga Tibble « Tibbele ~ Tibbile < Thigbele ~ Thig- 

 bile < Thigböle ~ Thigbyli: Noreen Aschw. gr. §§ 101 anm. 



3 



