32 



Kuusijoki (Kuusio). 



Kapell med 1,768 inv. 



Några svenska gårdnamn har jag ej anträffat, men vill 

 anteckna följande på svenska ord bildade finska: 



DisJcarla (1540 Dijskarla); fsv. disJcare snickare (mnt. 

 discher, disker), denominativ af fsv. disker (isl. diskr, mnt, 

 discher, lat. discus) tallrik. Ordet finnes äfven i finskan : 

 tisTcari „puulautasten 1. -vatien tekijä"; se Forsman PN s. 116, 

 — Jfr. DisJcarholm i Saga. 



Liivi: no. Lif, isl. Hl/f (kv.). Se Liivala i Sagu. 



Prättä; fsv. *Braette. 



Härri; fsv. Haeridh: fda. Herri. 



Paanu; fda, Bani (?); äfven i Halikko. 



Joulu; fsv. Iule, fda, Iul; Iuli; no. Jöli; isl. Jölgeirr. 

 Säkerligen betecknar ej Joulu den ljudlagsenliga motsvarighe- 

 ten till fsv. Iule, utan har antagligen analogin med appella- 

 tivet fi. joulu (sv. jul) spelat in. Enligt Pipping, Neuphil. 

 mitteilungen 15 /n — 15 /i2 1902 inträffade brytning af e äfven 

 omedelbart framför u, således eu >> iaw >> *iou > i w. På 

 detta sätt får fi. joulu (= sv. y«*Z), som hittills varit dunkelt, 

 en enkel förklaring. Nu skulle vi således få två likalydande 

 ord med stadiet *iou, som ej eljes belagts. Ortnamnet Joulu 

 beror därför antagligen på analogi. Äfven ändelsevokalismen 

 tyder därpå. Märk Iivla 1416 (?) i Masku (Svb.). 



KanunTci; fsv. TcanunTcer. Jfr. Kanunkl i Hattula. Se 

 ofvan Kannigola i Halikko. 



Jaati; fsv. Iaedhi (?). Jaatinen är äfven ett vanligt 

 släktnamn i Finland. 



Vesä; fda. Wesi. 



