29 



turböle m. fl. i Hjärna). Första leden är troligen person- 

 namnet Ulli, JJllr. 



Tomma: jfr Tommarp, Tommaholma m. fl. i Skåne, 

 hvilka af Falkman, Ortn. i Skåne s. 1-83 härledas från ett per- 

 sonnamn Tumi. Jfr Wimmer DR II s. 209. 



Berttula; se Berttala i Pikis. 



Nu vilja vi aflägsna oss från kusten och kasta en blick 

 på namnförhållandena i de närgränsande kapellen Muurla, St. 

 Bertils och Kuusjoki. 



muurla. 



Kapell med 1,350 invånare. 



Muurla (1540 Murla-, 1600 Muurla, Mwrila; 1696— 

 1702 Muurila) återgår på ett äldre *Muurala 1. Muurila och 

 är bildadt på något personnamn; jfr Hannis Mur, borgare i 

 Åbo 1451 (Svb.). 



Jag har antecknat följande svenska gårdnamn: Böle, 

 Grankulla, Storgård, Träskvik. 



Bland de finska förtjäna följande uppmärksamhet: 



Kreu se Bjärnå. 



Mölkkäri; kan väl ej vara annat än sv. mjölkare. Jfr 

 Mjölkare-hoden i Sverige (Falkm. Ortn. i Skåne s. 200). 

 Mjolkeberg i Norge (Rygh NGr. I s. 70 f.) och Mölker i 

 Pusula. 



Manni; fda. Manni, fsv. Manne. Se Wimmer DR II 

 s. 220. Namnet är ett gammalt lån och finnes vida spridt i 

 landet: Mannila, Manninen äro mycket vanliga namn. 



Klaavola: se Klaavo i Uskela. 



Knaappi se Halikko. 



Kistola: fda. Kisti, fgotl. Kista (Pipping, Ardrestenarna 

 s. 25). Jfr Kistilä i Eurajoki. 



