24 



Satuli; fsv. sapul, isl. saSull: hvilket enligt Rygh XG. 

 II s. 187 användes i ortnamn i betydelsen „Indsaenkning 

 mellen Hoider i Naerheden" (Salerud < Sadulruö). 



Skinnari 1. Kinnari: sv. shinnare (= garfvare). Van- 

 ligt gårdnamn i både svenska och finska trakter (t. ex. Stor- 

 kyro, Laihela, Halikko, Nummi, Pikis, Brnnkala, Patis: Skin- 

 nar, Skinnari, Skinnars, Skinnarböle, Skinnaria). 



Kiöpi; fsv. K0pe, fda. Kepi. Om namnet verkligen 

 uttalas å orten Kiöpi, återgår detta uttal på en fsv. form med 

 affriceradt k. Se Noreen Aschw. gr. § 278. Fsv. Kope för- 

 utsätter ett äldre Kaupe, hvilket finnes bevaradt i en mängd 

 finska namn i hela Finland: Kauppi, Kauppinen, Kauppila. 

 Det af Lundgren Sv. Lm. X:6 s. 163 från Finland anförda 

 Caupi, Caupe återger synbarligen just denna finska form. 



Därjämte bör ihågkommas, att detta Caupe är uppvisadt 

 uteslutande från Finland ; Lundgren anf. st. nämner endast ett 

 från Västerbotten. Det synes mig därför ej osannolikt, att fsv. 

 Kaupe vore lånadt från fi. Kauppi och ej tvärtom. Då Kauppi 

 ännu i några trakter af Finland användes i betydelsen Jakob, 

 förefaller mig det af Forsman PN s. 60 not 2 framställda 

 antagandet, att ti. Kauppi vore ett lån från detta namn, spe- 

 cielt från den form, som representeras af isl. Jåkavpr, ganska 

 sannolikt. Möjligt är dock äfven, att fi. Kauppi inkommit 

 från något annat germanskt språk, märk t. ex. fris. Coob, 

 Coop, Kop, Koppe m. fl., hvilka enligt Forsman anf. st. och 

 där anförd litteratur skola användts såsom kortformer af Jakob 

 (1. Jakop). Härifrån härstammar äfven det af Lundgren Sv. 

 lm. X:6 s. 154 nämnda Kope. Äfven Hellquist (Sv. ortn. på 

 -inge s. 240) tyckes hysa vissa tvifvel beträffande fsv. Kope. 

 då han ej i fsv. K&pinge vill se något släktnamn, utan härle- 

 der detta ortnamn från sbst. kap eller kopunger. Härtill bör 

 dock anmärkas, att Köping förekommer såsom gårdnamn ett 



