19 



Timperlä är visserligen bildadt på fsv. tillnamnet Tim- 

 ber(man), men kan såsom gårdnamn vara finskt. Timperi är 

 ett gammalt finskt släktnamn (Forsman PN s. 117). 



Från Jesper Mattsson Krus' förteckning (1618) kunna 

 ännu tilläggas: Kärkenäs, EJcenäs, OrJcenäs, Damskula, Akers- 

 Jculla, Talleböl, Strömsböle, Kåxholm. 



Karuna. 



Också detta kapell — 1898 steg invånareantalet till 1,692; 

 däraf omkring 400 sv. ■ — har fordom troligen varit till större 

 delen svenskt. Enligt officiella källor finna vi där ännu t. ex. 



Eitsböle (utt. Eispidii), Gussdal. 



Hintsholm, Pukböle, Kvilleh//. 



Ruskulla (c. 1480 Rwskulla, 1816 Russkulla) m. fl. 



Hvad kapellnamnet Karuna vidkommer, synes det återge 

 ett germanskt *Oaruni; jfr fht. Garino och Keruni. 



Halslax (utt. Halslahde) är att döma af äldre urkunds- 

 former (1373 Halztelax, 1406 halstelaxby, 1447 Halistalax, 

 1540 Halstelax) ett svenskt Hals-stad (fsv. Hal). Jfr Saxen, 

 Sv. bef. ålder s. 14. 



Maalo är samma ord som senare leden i gårdnamnen Lill- 

 målo, Stormålo, Skörmålo (i Pargas), hvilka äter äro att samman- 

 ställa med de från södra Sverige kända namnen på -måla. 

 Jfr Falkman Ortnamnen i Skåne och Saxen, Sv. bef. ålder s. 

 36. Jfr äfven Måle i Ångermanland (Nordl. Norrl. saml. s. 

 189). 



Kampars (1540 Kamparia); fsv. Kamper, hvilket Lund- 

 gren Sv. lm. X:6 s. 146 jämför med fda. Kamphaard. 



Gårdnamnet Liiden är naturligtvis samma namn som 

 Liide i Bjärnå. Den i längderna förekommande egendomliga 

 formen Liiden, som ej kan vara finsk, är kanske bestämda 

 formen af substantivet lid. Namnets uttal känner jag ej till 



